eller mindre håriga, småbladens flikar lansettlika, borstspetsade, blom- 

 hufvud små, samlade i en rikt grenad qvast, holkfjall äggrundt aflånga 

 med brun hinnkant, blomfästets fjåll lansettlika, kölade och borst- 

 spetsade. 

 Var. setacea W. & K. småbladens flikar borstlika, hlomhvfvud mindre 

 med (julhvitK strålblommor. 

 Förek. allmänt på torra ängar, betesmarker o. s. v.; var. setacea sällsynt, 

 uppgifven för Vestra Vram och Cimbrishamn. 



12 A. JPtarmica L. blad oskaftade, aflåvgt lansettlika, hvass-sågade. 2|. 



Juli-Sept. hv. strålblr., gulhv. diskblr. Nedtill glatt, upptill hårig, 

 blomhufvud temligen stora, samlade i en enklare och mera glesbloni- 

 mig qvast, holkfjäll i kanten bruna, håriga, äggrundt lansettlika, blom- 

 fästets fjäll lansettlika, i spetsen håriga. 

 Förek. allmänt på något fuktiga ställen på betesmarker, ängar, vid di- 

 ken o. s. v. 



7. TAXACETUM L. 



13 T. vulgäre L. blad glatta, jjarbladiga med pardelta, aflånga småblad. 



2). Juli — Sept. g. blr. Nästan glatt, småbladens flikar hvass-sågade, 

 blomhufvud halfklotformiga, samlade i en gi"enig qvast, holkijäll af- 

 långa trubbiga, i spetsen hinnaktiga. 

 Förek. här och der på torra ställen vid vägar, åkerrenar o. s. v. 



8. ARTE^nSIA L. 

 f Blomfäste hårigt. 



14 A. Absinthium L. stjelk och blad gråludna, bladflikar aflångt lansett- 



lika, trubbiga, blomhufvud klotrunda, lutande. % Jul.— Aug. Ijusg. 

 blr. Stjelk upprat, rotbladen 3, de nedre stjelkbladen 2 gånger par- 

 delta med aflångt lansettlika trubljiga flikar, de öfversta stjelkbladen 

 hela, bladskaften utan bladflikar (bladöron) vid fästpunkten, blomhufvud 

 i upprepadt greniga, kortskaftade bladiga klasar, holkfjäll giåludna, de 

 inre äggrunda hinnkantade, de yttre aflånga, endast i spetsen hinn- 

 aktiga. 

 Förek. på odlade ställen, i byar, vid gärdssgårdar o. s. v. här och der 

 mest i noiTa, i synnerhet nordöstra delen, men äfven der och hvar i 

 mellersta och södra, t. ex. vid Illstor}) (Hrr C. Roth), Heckebcrga, 

 Snogeholm, Ekeröd (Dr. P. Ohlsson), Lund (Lektor C. V. Hultmark), 

 troligen på de flesta ställen förvildad. 



ff Blomfäste glatt. 



15 A. vulgaris L. stjelk upprat, nästan glatt, blad of can glatta, under hvit- 



ulligu, bladflikar lansettlika spetsiga, blomhufvud hvitludna, aflånga 

 upprätta. 2}. Juli— Sept. g. eller br. blr. Blad pardelta med lansettlika 

 spetsiga, hela eller parklufna flikar, de nedersta och mellersta stjelk- 

 bladen med bladöron, de öfversta smalt lansettlika, blomhufvud i kort 

 skaftade, upprepadt greniga klasar, holkfiäll filtludna, de jitre lan- 

 settlika spetsiga, de inre aflåtiga trubbiga, bredt hinnkantade. 

 Förek allmänt på odlade ställen vid byar, vägar, åkerrenar o. s. v., stun- 

 dom äfven på hafsstränder, t. ex. \-id Esperöd. 



16 A. campestris L. stjelk glatt nedliggande eller vppstigande, blad vanli- 



gen glatta med trådsmala uddspetsade flikar, blomhufvud glatta, ägg- 

 runda, lutande. % Juli— Sept. brun. blr. Rotbladen och de nedre 

 stjelkbladen 2—3 gånger pardelta, de öfre bladen enkelt pardelta, för- 

 sedda med bladöron, de öfversta bladen enkla, alla glatta, blomhufvud 

 i upprepadt greniga, nästan bladlösa klasar, holkfjäll äggrunda, i 

 kanten hinnaktiga. 

 Var. sericea, blad silkesludna. 

 Förek. allmänt på torra ängar och betesmarker; var. sericea på sandiga 

 hafsstränder, t. ex. viå Falsterbo. 



