17 .A. maritima L. sfjelk hvitluden, blad hvithidna med smala jemnhreda, 



trubbiga flikar, blomhufvnd. aflånga Jivitlvdna. 1\. Aug. — Sept. g. blr. 

 Stjelk uppstigande eller nästan upprat, blad 2—3 gånger pardelta, de 

 nedre skaftade, försedda med bladoron, de öfre oskaftade, de öfversta 

 hela, holkfjäll aflånga, de yttre korta örtartade, de inre hinnaktiga, 

 kantblommorna hermairodita. 

 Förek. på hafsstränder längs vcstra kusten, ej sällsynt ända från Torekow 

 (H:r C. Roth) till L. Hammar. Af denna art gifves i Skåne två for- 

 mer, en med upprätta både blomhufvud och blombärande grenar, en 

 annan med nedböjda (var. salina). 



9. ARNICA L. 



18 A. montana L. stjelk enkel glanddhårig , tipphärande vanligen ett enda 



blomhufvnd, de nedre bladen äggrundt aflånga. T\. Juni, Juli, brandg. 

 blr. (ii'undaxel kort, blad motsatta, oskaftade, de öfversta lansettlika 

 spiralsittande, glest tandade, holkfjäll lansettlika. 

 Förek. allmänt på torra ängar och betesmarker. 



10. CINERARIA L. 



19 C. palustris L. alla bladen aflångt lansettlika. Q Juni —Juli, g. blr. 



Stjelk upprat ihålig, klibbluden, tätt bladbärande, de nedre bladen skaf- 

 tade, de öfre oskaftade, hälft stjelkonifattande, mer eller mindre djupt 

 bugttandade, holkfjäll jemnbredt lansettlika, frukt glatt, tydligt fårad. 

 Förek. temligen allmänt, i synnerhet på slättbygden, i kärr, torfgrafvar o. 

 s. v., i norra delen t. ex. vid Broby (Apoth. C. O. Hamnström). Va- 

 rierar med bladen ifrån nästan helbräddade ända till djupt flikade (en 

 dylik, särdeles egendomlig form är af Lektor C. W. Ilultmark tagen 

 vid Eliselund nära Äbusa). 



20 C. campestris Betz. rotbladen bredt äggrtmda, de nedre stjclkbladen af- 



långa — omvändt-äggrunda. 2). Maj, Juni, g. blr. Grundaxel kort, 

 stiielk ullig, upptill glesbladig, rotblad skaftade, de öfriga oskaftade, alla 

 giest ulliga, föga, ofta nästan omärkligt, tandade, holkfjäll jemnbredt 

 lansettlika, frukt hårig, omärkligt fårad. 

 Förek. temligen sällsynt på torra backar, t. ex. vid Ärrie (Cand. O. Nord- 

 stedt), utmed Löddeström, från Lackalänge till hafvet, Landskrona, 

 Axelvåld, Dysiehro, Benestad; i nordöstra Skåne flerestädes, t. ex. på 

 Balsberg (Dr. P. Olsson), Baby backe, Ifö, Ifvetofta, Oppmanna, Ig- 

 naberga på kyrkogården och vid kalkbrottet (Dr. P. Olsson). 



11. SENECIO L. 

 f Strålblommor inga, eller korta och tillbakarullade. 



21 S. vulgaris L. glatt eller glest ullhår^, blomhufvud lutande, foderhol- 



kens fjäll 8-10, 4 gånger kortare än holken, deras öfre hälft svart- 

 brun, holkfjäll glatta, frukt småhärig. 0, 0, Juni — hösten, g. blr. 

 Blad pardelta, de nedre skaftade, de öfre stjelkonifattande, holk 

 cylindrisk af jemnbreda, spetsiga hinnkantade fjäll, alla blommorna 

 vanligen rörformiga, de yttre mera sällan tunglika. 

 Förek. öfverallt allmän på odlade ställen. 



22 S. sylvaticus L.småluden, blomhufvud upprätta, foderholkens fjäll 4— 5, 



mycket korta, knapjit nående öfver holkens botten, i spetsen gröna, 

 holkfjäll vanligen småludna. frukt gråluden. Juni— Aug. g. blr. 

 Blad pardelta, de nedre skaftade, de öfre stjelkonifattande, holk cylin- 

 drisk af jemnbreda, spetsiga hinnkantade fjäll, kantblommor tunglika. 



