15. FILAGO L. 



35 F. germantea L. hlomhufvud 20—30 tillsmnmans i ensamma hufvyä, 



hoU-fjäll spetsade Jcölade, upptiU (/kitta. Juli, Ang. gulhv. blr. Ört 

 gråullig med upptill gaffellikt grenad stjelk, blad atlångt lanseftlika, 

 bugtbräddade, blomgyttringar ensamma i grenarnes spetsar och vinklar, 

 holkijäll nedtill förenade genom ludd, efter blomningen ej stjernformigt 

 utbredda, frukt med hvita punkter. 

 Varierar med bredare trubbiga eller smalare spetsiga blad, med holk- 

 fjällen i spetsen gula eller purpurröda (K apiculata Sm.). Bada for- 

 merna tyckas förekomma om hvarandra. 

 Förelc. på torra ställen, hufvudsakligen i sydvestra Skåne, t. ex. vid Ska- 

 bersjö, Boslätt, Malmö på vägen till Sicahcrsjö (Skolyngl. W. Ohls- 

 son enl. Lektor Grönvall), St. Hammar, HvelJingc, Trcllchorgs-irakteu, 

 äfven vid Baldringe (Stud. Aulin) och Ystad i Svarteskog, vid Rörum 

 i östra Skåne samt på södra sidan af Stens Hitfvud sparsamt (Stud. 

 A. Falck). 



36 F. montana L. blomhufvud 2 — 7 tillsammans i liufvud, bildande axliJca 



gyttringar utefter grenarne, hoU-fjäll nästan trubbiga, ohöladc, ända 

 ut i spetsen hvitulliga. (T) Juli— -Sept. gulhv. blr. Ört tätt hvitullig 

 med enkel eller grenig stjelk, blad Innsettlika trubbiga, uppräta, blom- 

 hufs'ud äggformiga, holkfjäll efter blomningen stjernformigt utbredda. 

 Var. arvensis L. blomhufvnd samlade mot grenarnes spetsar. 

 För ek. allmänt på torra backar, trädesåkrar o. s. v. 



37 F. minima Fr. blomhufvud 3—5 tillsammans i Jiufvud, bildande axlika 



gyttringar, holkfjäll trubbiga Jcölade, i spetsen glatta. Juli— Aug. 

 gulhv. blr. Gråluden med greniga stjelkar, blad smalt lansettlika spet- 

 siga, tilltryckta, blomhufvud kägellika, holkfjäll efter blomningen stjern- 

 formigt utbredda. 

 Förek. ej sällsynt på torra ställen, sandfält, torra klippor o. s. v. öfver 

 nästan hela provinsen. 



16. INULA L. 



38 I. Helenium L. blad äggrunda sågade, blomhufvud ensamma i grenar- 



nes spetsar, yttre holkfjäll äggrunda örtartade, de inre spadlika, frukt 

 glatt. 2j- Juli, Aug. g. blr. Blad på imdre sidan gråludna, på öfre 

 gröna sträfva, rotbladen mot basen afsmalnande, skaftade, stjelkbladen 

 sfjeikomfattande, strålblommor talrika, längre än holken. 

 Förek. sällsynt på fuktiga ställen, t. ex. vid Malmö i landsvägsgropar på 

 vägen till Hvellinge, Snogeholms sjö, Harastorp> Färlöfs s:n, Kulla- 

 berg. På alla dessa ställen sannolikt numera utgången. Vid Räbelöfs- 

 sjön på Balsberg är den flera år å rad (1861— 65) tagen af Dr. P. 

 Olsson, vid Broby förvildad (Apoth. C. O. Hamnström). 



39 I. Britannica L. blad mjukhåriga aflångt lansettlika, glest tandade, 



blomhufviid samlade till en fåblomstrig qvast i spetsen, yttre holkfjäU 

 smalt lansettlika, i spetsen örtartade, de inre tillspetsade, frukt hårig. 

 % Juli, Aug. g. blr. Rotbladen och de nedre stjelkbladen skaftade, de 

 öfre sfjeikomfattande, liksom hela växten, mer eller mindre håriga, strål- 

 blommor talrika, längre än holken, holkfjäll lika långa. 

 Förek. på fuktiga ställen, vid sjöstränder och vattengrafvar, temligen säll- 

 synt, t. ex. vid Christianstad på många ställen, vid Yngsjö åns utlopp 

 (Stud. A. Falck), vid Krageholms sjön, Hököping m. fl. st. 



40 I. salicina L. blad lansettlika glest tandade, jemte stjelken nästan 



glatta, blomJiufvud ensamma eller i qvast, frukt glatt. Tj. Juli, Aug. 

 g. blr. Blad i kanten stiäfva, strålblommor talrika, längre än holken, 

 de yttre holkfjällen kortare än de inre. 

 Förek. der och hvar i skogsängar. 



