12 



tillsammans, omfjif^m af skärmblad. 2j. Juli, Aug. gulhv. blr. Hybrid 

 mellan föreg. och C. oleraceum, till hvilka den också utan gräns öf- 

 vergår. 

 Förek. temligen sällsynt på fuktiga ängar, i synnerhet i vestra Skåne, t. 

 ex. vid Må, mellan Hillesborg och Glumslöf (Stud. B. Cöster), Belte- 

 herga (Stud. C. J. Hultberg), KrutmöUan vid Löclcleström, Fliingc, 

 Klcinenstorp (H:r C. Roth), Beften och Fogelsång, Alnarp, Malmö, 

 Of vedskloster, Benestad m. fl. st. 



66 C. arvense Scop. blomhufvud samlade till en grenig qvast, blommor en- 



könade. T\. Juli, Aug. r. blr. Stjelk mycket grenig, vanligen med 

 vinglika kanter, blad aflångt lansettlika, bugttandade eller pardelta, i 

 kanten taggiga, under vanligen hvitludna, stjelkbladen oskaftade, holk- 

 fiäll tilltryckta, de yttre slutande med en liten tagg. 

 Förek. allmänt på åkrar, vid vägar, kring hus o. s. v. På hafssti'änder 

 blir den ofta mera taggig och får mera inskurna blad (var. ferox). 



31. LAPPA Tourn. 



67 L. major Gcertn. blomhufvud samlade till en qvast, alla holkfjällen 



glatta lika färgade, i spetsen hakformiga, längre än blommorna, glatta, 

 de yttre tillbakaböjda. Juli, Aug. r. blr. Blad bredt hjertlika, 

 glatta eller under fmludna,- blomhufvud stora, långt skaftade, holkfjäll 

 i spetsen matt gula, smalt lansettlika, nedtill glest tandade. 

 Förek. på odlade ställen, vid vägar o. s. v. temligen allmänt, i synnerhet 

 i slättbygden. 



68 L. minor DC. blomhufvud samlade till en klase, alla holkfjällen i spet- 



sen hakformiga, kortare än blommorna, glest spindelväfshåriga, de 

 inre i spetsen gröna., de yttre utstående, i spetsen mattgula. 

 Juli, Aug. blekr. blr. Blad som föreg., de nedre blomhutVuden kort 

 skaftade, alla betydligt mindre än hos föreg. 

 Var. majuscula, blomhufvud större, holkfjäll nästan glatta, de yttre 

 nedböjda, de inre i spetsen mörkröda. Högre med vanligen rödaktig 

 stjelk och nedböjda grenar. 

 Förek. allmänt med föreg.; var. majusctila flerestädes, t. ex. vid Christi- 

 anstad, Lund, Malmö, Krageholm på ön Liibeck o. s. v., allmännast 

 i skog. 



69 L. tomentosa Lamk. blomhufvud samlade till en qvast, holkfjäll tätt 



spindelväfshåriga, kortare än blommorna, de inre i spetsen mörkröda 

 och raka, de yttre utstående, i spetsen gulbruna. Juli, Aug. 

 mörkr. blr. Blad som föreg., blomhufvud långt skaftade, holkfjäll ned- 

 till tätt tandade. 

 Förek. allmänt tillsammans med föreg. 



32. CICHORIUM L 



70 C. Intybus L. öfrc stjelkbladen lansettlika, hälft stjelkomfattande, de 



nedre mer eller mindre pardelta med långspetsad ändflik, blomhufvud 

 IS tillsammans, ordnade i ax. % Juli, Aug. bl. blr. Glest sträf- 

 hårig, stjelk grenig upprat, holkfjäll lansettlika. 

 Förek. allmiint på torra ställen, i synnerhet vid vägar, i hela slättbygden; 

 i norra delen sällsynt, t. ex. vid Broby (Apoth. C. O. Hamnström). 



33. SONCHUS L. 



71 S. palustris L. de nedre stjelkbladen parkliif na med få lansettlika hor st- 



kantade sidoflikar och lansettlik långt tillsi)etsad ändflik, blomskaft 

 och holk håriga af svarta glandelhår. 2). Juli, Aug. blekg. blr. Blad 



