Vai\ litoralis, stjelkar talrika, nedtiU utbredda. 

 Förek. allmänt på torra sandiga betesmarker; var. litoralis ej sällsynt på 

 hafsstränderna. 



« Fam. L.€»BKIiIACKJE Juss. 



60. LOBELIA L. 



142 L. Dortmanna L. hlad tvfvade vid roten, smala jemiibreda, i sjyetsen 

 uthöjda, blommor hängande, i klase, 'ij- Juli, Aug. blåhv. blr. 

 Förek. allmänt i norra delen vid stränderna af insjöar, i södra delen säll- 

 synt, t. ex. vid Fjäll fota- sjön. 



S Fam. CO!¥WOl.VUIiACK^ Juss. 



61. CONVOLVULUS L. 



143 C. sepium L. blad äggrundt aflänga pillika, med af stympade kantiga 

 Jiikar, blomfodret täckt af tvänne äggrundt aflånga skärmblad. % Jnli, 

 Aug. hv. blr. Stjelk slingrande jemte bladen glatt, blommor ensamma 

 i bladvecken, märken korta. 



Förek. på fuktiga ställen i busksnår, såväl utmed hafskusterna t. ex. vid 

 Knllaberg , Helsingborg, Glumslöfs iageXhvvk, Landskrona, Mnlmö , 

 Charlottenlund, Tjörndala, Espcröd, Valjö (Stud. A. Falck), som ock 

 vid insjöstränder, t. ex. på Balsberg vid Bäbclöfs-sjön, Ifö och Ojrp- 

 manna sjöarne, Ringsjön, Börringe-sjön, Snogeholms-sjön m. fl. st. An- 

 träffas äfven der och hvar på odlade ställen vid dammar o. s. v., t. ex. 

 vid Lund, Skabersjö, Herrestad, Christianstad vid norra vallgrafven 

 (Dr. P. Olsson), Hofdala, Dufeke, Wrams Gunnarstorp, Vademöllan 

 (Stud. A. Falck) m. fl. st. 



144 C. arvensis L, blad aflåvgt äggrunda sp>jutlika med hela spetsade fli- 

 kar, skärmblad små nästan syllika på blomskaftets midt. T\. Juni — 

 Sept. rödl. blr. Stjelk nedliggande eller slingrande jemte bladen glatt 

 eller småhårig, blomskaft 1—3 blommiga, märken långa trädlika. 



Förek. allmänt på åkrar, åkerrenar, vid vägar o. s. v. 



62. CUSCUTA L. 



f Stift föga längre än fruktämnet 



145 C. europcea L. kronpipen cylindrisk, blomkrona, som, vissnad, lösryckt 

 vid basen och qmirsittande pä fruktens S2)ets, märken spetsiga. 

 Juni, Juli, hv. eller rödl. blr. Stjelk grenig, hvit eller rödaktig, foder 

 mycket kortare än kronan, 4—5 delt, krona 4 — 5 flikig, kronpipen på 

 insidan beklädd med små, ståndarne motsatta, enkelt eller upprcpadt 

 2-delta fjäll, som äro tryckta intill })ipen, frukt upptill afsmalnaude. 



Var. Epiiobii, kronpipens fjäll smala, enkelt 2-fiikiga, frukt i spetsen 

 rundad. 

 Förek. temligen allmänt som parasit, i synnerhet på sträfhåriga växter så- 

 som nässlor, humle, veckor, o. s. v. Varieteten växer på Epilobium 

 angustifolium, Tanacctum m. fl., t. ex. vid Jcrrestads \mUar, Heckeberga 

 (Prof. J. G. Agardh). 



146 C. Epilinum Weih. kronpipen klofformig, blomkrona, som vissnad, helt 

 och hålkt omslutande frukten, märken klubblika. Juli, Aug. gulhv. 



