lO Fam. liAHIATJB Juss. 

 73. ELSHOLTZIA Willcl. 



167 E. cristata Willd. blad skaftade, äggrundt lansettUka sågade, blom- 



knippcn i ensidiga ax i grenarnes spetsar, inneslutna inom hredt ägg- 

 runda skärmblad. Juli, Aug. rödakt. blr. Starkt luktande, gles- 

 hårig och grenig ört. 

 Förck förvildad vid byar och gårdar der och hvar i vestra Skåne, t. ex. 

 vid Lyhy, V. Tveet, Norrtou, Rosenhult (Stud. J. M. A. Jönsson) 

 m. fl. st. 



74. MENTHA L. 



f Blomkransar samlade i cylindriska ax. 



168 M. sylvestris L. blad bredt ovala — aflånga, skrynkliga, på undre 

 sidan gråludna, de nedersta blomkransarne föga åtskilda, kronan små- 

 luden. ?4- Juli, Aug. Ijusr. blr. Blad nästan oskaftade, skarpt sågade, 

 än l)redt ovala (var. latissima) än smala aflånga, ört mer och mindre 

 gräluden. 



Förek. tcmligen sällsynt dels på stränder dels i gamla trädgårdar, såsom 

 förvildad, t. ex. flerestädes utmed Löddeström i mängd, såsom vid ilti;« 

 mölla, Kejlinge mölla, Bösmöllan, Vademöllan, L. Harrie; i FogeUång 

 vid bäcken, Olseröd, JSfäsby, vid Immelns östra strand Wåiiga s:n (Dr. 

 P. Olsson), ^m/?^e och Bro&2/ (Apoth. Hamnström), Dalby i en trädgård 

 m. fl. st. 



169 M. viridis L. blad nästan glatta släta, lansettUka, de nedersta blom- 

 kransarne längre åtskilda, krona glatt. 2\ Juli, Aug. Ijusr. blr. Lik 

 föreg., men grön och nästan glatt. 



Förek sparsamt på odlade ställen i mellersta Skåne, sannolikt förvildad, 

 t. ex. vid Ousbyholm, Skartofta, Silfåkra, N. Wram. 



ff Blomkransar åtskilda eller samlade i rundade, Jiufvudlika ax. 



170 M. gentilis L. blomfoder ofåradt, något kloeklikt, upptill hårigt, tnd 

 basen jemte blomskaften glatt, fodertändernas längd större än bredden. 

 2| Juli, Aug. bl. blr. De öfre bladen föga skaftade, alla lansottlika 

 — äggrunda sågade, I^lomkransarnc före blomningen gråludna, mer 

 eller mindre åtskilda, aldrig samlade i egentliga ax, foder kådprickigt. 



Den Skånska formserien utmärker sig genom en större glatthet till alla 

 sina delar, och dess former, som ursprungligen synas hafva varit odla- 

 • de, äro analoga med den andra, i mellersta Sverige förekommande 

 formseriens. Dess yttersta former äro följande: 



u siibspicata, blomkransar upptill närmade, stjelk med föga utvecklade 

 toppblad, blad lansettUka mot basen of.smalnande med framåtrigtade 

 sågtänder. M. rubra Hn. Skand. Fl. M. gentilis glabrata Fr. Herb. 

 Norm. 

 Förek. sällsynt på fuktiga, odlade ställen, t. ex. vid Dalby, Billinge, Ask; 

 äfven upi)gifven för V. och N. Wram. 



/S vcrticillata, blomkransar mera åtskilda, stjelk med utvecklade topp- 

 blad, blad äggrunda med utstående sågtänder. M. Agardhiana Fr. 

 Förek. sällsynt på fuktiga, odlade ställen, t. ex. vid Hastad nära Lödde- 

 ström i en ganmial trädgård, Oiisby, Näsby, Krappernp. 



171 M. aquatica L. blomfoder fåradt nästan rörformigt, tippat vidgadt, 

 vid basen jemnte blomskaften hårigt, foder tån der nas längd större än 

 bredden. % Juli— Sept. bl. bh-. Blad bredt äggrunda, äfven de öfre 

 tydligt skattade, sågade, blomkransar, i följd af hårighetens tidigare 



