36 



100. EEYTHR^A Pers. 



212 E. Centaurium Pers. stjelkblad ovala, blomfoder af hronpipens halfva 

 längd, vid basen omgifvet af 2 skärmfjäU. ©, och Juli, 

 Aug. r. blr. Glatt, stjelk upptill vanligen upprepadt 2 grenad, rotblad 

 tufvade, omvändt äggrunda, kort skaftade, vanligen 5-nerviga, blom- 

 ställning qvastlik, kronflikar trubbiga, frukt längre än fodret. 



FöreJc. på torra ängar och betesmarker här och der, t. ex. på Kullaberg, 

 mellan Rönneberga och Asmundtorp, Alstorp, Oriofta, Böösmöllan, 

 Arendala, mellan Lund och Dalby, Uppåkra, Bunkejio, Skanör, mellan 

 Hörte och Abekås (Doc. E. Tegnér), Björnstorx}, Öf vedskloster (Dr. L. 

 Holmström), Efverlöf, mellan Ekeröd och Mamsåsa (Dr. P. Olsson), 

 Köpingeåns utlopp. Sandhammar, Benestad, Tjörnedala och Börum 

 (Stud. A. Falck), Esperöd, sydöstra sidan af Lefrasjön, Gualöfm. fl. st. 



213 E. litoralis Fr. stjelkblad jemnbreda, blomfoder af kronpipens längd, 

 vid basen omgifvet af 2 skärmfjäll. (Vj, och Juli, Aug. r. 

 blr. Stjelk vanligen grenig från roten, rotbladen spadlika tufvade, stjelk- 

 blad 3-nerviga, blomställning slutligen förlängd. 



Förek. på gräsbevuxna ställen här och der längs hela kusten ; äfven någon 

 gång på åkrar, t. ex. mellan Malmö och Arrie i mängd (Lektor A. L. 

 Grönvall). 



214 E. pulchella Fr. stjelkblad äggrunda, blomfoder af kronpipens längd, 

 utan skärmfjäll vid basen. 0, Juli, Aug. r. blr. Stjelk än enkel 

 enblomstrig, än grenig ända från roten, mångblomstrig (var. ramosis- 

 sima), rotblad ej tufvade (stängellederna förlängda), stjelkblad 5-ner- 

 viga, kronflikar spetsiga. 



Förek. allmänt bland föregående på hafsstränder (den enkla formen), den 

 greniga på åkrar och betesmarker här och der, t. ex. vid Lackalänge 

 (Stud. AuJin), Lund, Fjälige, Lotnma, Malmö, Gessie m. fl. st. 



19 Fam. SOIiAWACKiC: Juss. 



101. DATURA L. 



215 D. Stramonium L. blad glatta skaftade äggrunda, biigttandade, blom- 

 mor ensamma, kort skaftade, frukt upprätt. Juli— Sept. hv. blr. 

 Fotshög eller ännu högre, giftig ört med gaffellikt grenad upprätt stjelk 

 och stora blommor i bladvecken och grenspetsarne. 



Förek. här och der på hafsstränder, gator och odlade ställen, i synnerhet 

 utmed vestkusten, t. ex. på Hallands Väderö (Stud. J. Jönsson), vid 

 Höganäs, mellan Barsebäck och Lomma, Malmö, Trelleborg; äfven i 

 det inre af provinsen, t. ex. vid Söfde såväl i byn som vid sjön, An- 

 drarum (Dr, P. Olsson), Karsholm, Broby (Dr. P. Olsson) m. fl. st. 



102. HYOSCYAMUS L. 



216 H. niger L. blad mjukhåriga aflångt äggrunda, flikiga eller hugttan- 

 dade, blommor nästan oskaftade i ensidiga bladiga ax. Juli — 

 Sept. Temligen stor klibbluden, illaluktande giftig ört med skaftade 

 rotblad och till hälften stjelkomfattande blad, blommor stora smutsgula 

 med violetta ådror. 



Förek. allmänt på odlade ställen vid byar och gårdar. På åkrar blir den 

 enårig och får de öfversta bladen nästan hela (/S agrestis), t. ex. om- 

 kring Malmö. 



