38 



runda skaftade, de öfre aflåiigt äggrunda oskaftade, de två nedre stån- 

 darsträngarne glatta, de öfriga hvitulliga, ax något glest. 

 FöreJc. sparsamt jpå odlade ställen vid Malmö nära Mollevången, Lund 

 vid Ö. Tull (Lektor L. J. Wablstedt). 



224 V. thapsiforme Schrad. sfjelk vinglcantad, hlomhrona i)latt, dess ena 

 ■fiilc mindre än de öfriga, märke nedlöjKinde på stiftet, de två hhujre 

 ståndarnes knappar halfunnan gång kortare än deras strängar. (J) 

 Juli, Aug. g. l)lr. Blad hvitulliga, naggade, de nedre aflunga, al- 

 smalnande till ett skaft, de öfre lansettlika, ax tätblommigt, stäudar- 

 strängar som föreg. 



Var. cusspidatum, hlomskärm tvärt utlöpande i en lång spets. 

 Förek. sparsamt på torra ställen vid Karsholm, Vegeholm (Dr. J. O. Ro- 

 senberg); äfven uppgifven för Hven, men de exemplar, författaren der - 

 ifrån sett, hafva tillhört följ.; var. vid Karsholm bland hufvudf. 



225 V. Thapsns L. stjelk vingkantad, blomkrona konkav nästan likfor- 

 migt femkluf v en, märke klotformigt ej nedlöpande, de två. längre stån- 

 darknapparne å gånger kortare än deras strängar. Juli, Aug. 

 g. blr. Hela växten, liksom föreg., mer eller mindre hvitullig, blad 

 otydligt naggade, för öfrigt som föreg. 



Förek. på torra ställen, i synnerhet på bergssluttningar, t. ex. pä Hal- 

 landsås, Kxillaherg, Söderåsen, Forsakar, Stens Hvfvnd (en nästnn 

 grön form), Balsberg (H:r C. Roth); i östra Skånes sandtrakter der och 

 hvar, såsxDm vid Äriip, Christianstad, Hammar, Mansdala och Vä 

 (Dr. P. Olsson), Vidtsköfle, Magiehem, Olseröd, Brösarp m. fl. st.; i 

 vestra Skåne mera sparsamt, t. ex. vid Lund, Belteberga, Helsingborg. 



X V- nigro-Thapsus Fr. till utseendet liknande V. Thapsns, men stån- 

 darsträngar violettulliga. 

 Förek. på torra ställen vid Olseröd Magiehems s:n (Dr. P. Olsson). 



X V. Thapso-nigrum till utseendet liknande följ., skiljer sig från föreg. 

 genom föga vingkantad stjelk, blad föga hvitulliga, ax mera gles- 

 blommigt. 

 Förek. på torra ställen, t. ex. vid Osterslöf, Mansdala (Dr. P. Olsson). 



ff Blomskaft, under blomningen, dubbelt längre än fodret, ståndarknappar 



lika stora. 



226 V. nigrum L. de nedre bladen vid basen hjertlika, blommor samlade 

 i ett glest ax, ståndar sträng ar violettludna. (J) Juli, Aug. g. blr. 

 Blad äggrundt aflånga naggade, de öfre oskaftade, under gräludna, of- 

 van dunkelt gröna, stjelk upptill skarpkantig. 



Förek. allmänt på torra ställen; vid Njura Broby s:-n har Apoth. Hamn- 

 ström funnit en form med gulhvita ståndarsträngar. 



227 V. Lyehnitis L. de nedre bladen mot basen afsmalnande, blomknip- 

 pen samlade i klase, ståndarsträngar hvitludna. Juni -Aug. 

 hv. eller g. blr. Blad under gråludna naggade, de nedre aflånga skaf- 

 tade, de riire äggrundt lansettlika oskaftade, stjelk upptill skarpkantig. 



Förek. sällsynt på odlade ställen, t. ex. vid Dufcke, i Christianstads-trak- 

 ten, Söfde, Krapperup ; är i sednare tider ej återfunnen. 



106. SCROPHULARIA L. 



228 S. nodosa L. blomknippen i stjelkens topp, dess grenar glandelhåriga, 

 stjelk glatt 4-kant.ig, foderjiikar smalt hinnkan tade. ^ 2| Jul'» Ang. blr. 

 vid basen grönakt., i spetsen rödbr. Blad glatta aflångt äggrunda, vid 



