40 



234 L. Elatine Desf. stjelk grenig neclliggande långhårig, hlaä äggrunda, 

 de öfre med spjutlih bas, blomskaft glatta. Juli, Aug. g. blr. med 

 viol. öfverläpp. De nedre bladen med rundad bas glest tandade, de 

 öfre helbräddade, blomskaft längre än blomstödjebladen, krona med 

 slutna läppar. 



FöreJc. på åkrar i vestra delen från Landskrona till Trelleborg der och 

 hvar i stor ymnighet, t. ex. vid Barsebäck, Lund, Fjälige, Malmö, 

 Gessie, Hvellinge, Tomarp, Trelleborg m. fl. st. 



110. VERONICA L. 

 f Blommor i klasar eller ax från bladvecken (de enskilta blomsluiften ut- 

 gående från grenar, som bära endast skärmfjäll). 

 a — Blomställningar motsatta. 



235 V. Anagallis L. blad lansettUka spetsiga oskaftade, hälft stjelkomfat- 

 tande, glatta. '2\. Juni, Juli, bl. blr. Stjelk upprätt 4-kantig' jemte de 

 sågade eller någon gång helbräddade bladen glatt, blomskaft längre än 

 fodret och skärmbladen, ofta glest glandelhåriga. 



Förek. temligen allmänt vid stränder och vattengropar. 



236 V. Beccabunga L. blad ovala — aflånga trubbiga, kort skaftade glatta. 

 %. Maj — Aug. bl. blr. Stjelk uppstigande nästan trind, jemte de glest 

 sågade eller helbräddade bladen glatt, blomskaften glatta af skärmbla- 

 dens längd, längre än fodret. 



Förek. allmänt på fuktiga ställen, vid bäckar och vattengropar. 



237 V. Chamcedrys L. blad nästan oskaftade rundadt äggrunda med något 

 hjertlik bas, håriga. %. Maj, Juni, bl. blr. Stjelk uppstigande 2-sidigt 

 hårig, blad grofsågade, foderflikar lansettlika, hälften längre än den 

 plattade omvändt hjertlika frukten. 



Förek. allmänt på ängar, backar, i skogar o. s. v. Varierar stundom med 

 likformigt hårig stjelk, t. ex. vid Törringe (Cand. O. Nordstedt), Broby 

 (C. O. Hamnström). 



b — Blomställningar vexelvisa (hos V. officinalis stundom motsatta). 



238 V. scutellata L. blad oskaftade, smalt lansettlika, blommor i glesa kla- 

 sar med utspärrade blomskaft. % Maj — Juli, blåhv. blr. Stjelk gre- 

 nig slankig jemte bladen vanligen glatt, blad glest tandade af på undre 

 sidan vanligen med en glandel försedde tänder, blomskaft längre än 

 fodret, frukt sammantryckt urnupen, längre än fodret. 



Varierar med stjelk och blad håriga. 

 FöreJc. allmänt på fuktiga ställen, vid bäckar, vattengropar o. s. v. 



239 V. montana L. blad skaftade äggrunda med något hjertlik bas, blom- 

 mor i glesa klasar med upiirätta blomskaft. % Maj, Juni blåhv. blr. 

 Stjelk uppstigande jemte de grofsågade bladen hårig, blomskaft längre 

 än fodret, som är kortare än den vid basen och i spetsen urnupna, i 

 kanten småtandade frukten. 



Förek. i södra och vestra Skånes bokskogar, i synnerhet frän södra slutt- 

 ningarne af Bomeleklintsåsen till Krageholm, i Möddingedalen (Dr. P. 

 Olsson); på norra sluttningarne mera S2:)arsamt ända till Ringsjön, t. 

 ex. vid Abusa, Dalby hästhage, Bcften, Vesterstad, Råröd, Bo, Lillö, 

 samt vid Bäringe Billinge s:n, Röstånga, Ekeröd Asks s:n, Kulla- 

 berg, Kulla-Gunnar storp (Cand. G. Persson); i östra delen sällsynt, t. 

 ex. i skogen vid Esperöd (ej bokskog). 



240 V. officinalis L. blad skaftade äggrunda, mot basen något afsmalnan- 

 de, blommor nästan oskaftade i axlika tätblommiga klasar. 1\. Maj, 



