69 



till grerskott alstrande stjelk, de nedre bladens småblad bredare ägg- 

 runda, de öfres aflänga, alla bladen strödda. 

 Förek. allmänt i skogskärr, vid skogsbäckar o. s. v. 



409 C. pratensis L. blad parhladiga, rothlad med rundade, ta^idade små- 

 blad, stjelkhladens småblad lansettlika nästan helbräddade, ståndare 

 hälften kortare än kronbladen ined r/ula knappar, stift kortare än 



fruktens bredd. % Maj, Juni, gredl. sällan hv. blr. Stjelk trind upp- 

 till bladlös, nedtill ofta gi-enskott alstrande, de nedre bladen tufvade i 

 en rosett. 

 Förek. allmänt på ängar. 



ff Kronblad aflänga— tunglika, upprätta. 



410 C. impatiens L. bladskaft vid basen försedda med stipelformiga klo- 

 lika bihavg, småblad äggrunda aflänga inskuryxa, kronblad af fodrets 

 längd, ofta 0. och Juni, Juli, hv. blr. Stjelk upprätt kantig, 

 blad med talrika småblad, de nedre skaftade, de öfre nästan oskaftade, 

 skidor utstående. 



Förek. här och der i skogar, t. ex. vid Röstånga, Billinge, Bögerups och 

 Vitseröds hagar, Gyaberg vid Stehag, Öf vedskloster, Bellestads ora, 

 Sjöbo, Söfdeborg, Baldringe (Dr. P. Olsson), Böddinge, mellan Velie- 

 röd och Fylehusen, Stens Hufvud, Esperöd m. fl. st. 



411 C. hirsuta L. bladskaft utan bihang, kronblad dubbelt längre än fo- 

 dret, stjelkar talrika från roten, enkla 2—3 bladiga, stjelkbladens 

 småblad aflänga vanligen helbräddade, rotbladen tätt tufvade, störst 

 eller Maj, Juni, hv. blr. Glatt eller hårig, rotbladen tätt tufvade 

 med rundade bugttandade småblad, blomskaft upprätta, den öfre blom- 

 bärande delen af klasen öfvervuxen af de upprätta, tilltryckta frukter- 

 na, ståndare vanligen 4. 



Förek. här och der på torra ängar, skogsbackar o. s. v. t. ex. på Kulla- 

 herg, Malmö, Sitnontorp, Söfdeborg, Ystad, Stens Eufvud, Esperöd 

 m. fl. st. 



412 C. sylvatica Linck. bladskaft titan bihang, kronhlad vanligen dubbelt 

 längre än fodret, stjelk gr enig mångbludig, stjelkblad med äggrunda 

 bugttandade småblad, större än de glesa rotbladen. Maj, Juni,hv. 

 blr. Glest hårig, rotblad snart förvissnande små, blomskaft utstående, 

 frukter utstående, knappt nående öfver den blommande delen af klasen, 

 ståndare 6. Liknar till habitus C. amara, under det föreg. synes ana- 

 log med C. pratensis. 



Var. clandestina Fr. blommande på hösten, kronblads otydliga. 

 Förek. temligen sällsynt i skogskärr, t. ex. vid Odensjö, Stehag, N. Vram, 

 Pugerup, Broby (Apoth. C. O. Haranström); var. clandestina Y\å Bal- 

 dringe. 



203. ARABIS L. 



413 A. hirsuta L. stjelkblad aflänga tandade, med hjertlik stjelkomfat- 

 tande bas, kronhlad aflänga upprätta, fruktskaft och frukter upprätta. 

 2). eller 0, Maj, Juni, hv. blr. Hela örten hårig, sällan glatt (var. 

 glabrata), frön i spetsen smalt vingkantade, punkterade. 



Förek. på torra ställen ej sällsjTit i östra delen, t. ex. vid Ifö, Ebbetorp, 

 Christianstad, Mansdala, Brösarp, Benestad m. fl. st.; dessutom mera 

 sparsamt spridd öfver hela provinsen, t. ex. vid Norup> Knislinge s:n 

 (Dr. P. Olsson), Kullaberg, Billinge, Tågarp, Bosarp, L. Harrie, Skcg- 

 lingebäck. Lund, Eardeberga Fästa, Fågelsång, Öfvedskloster m. fl. 

 st.; var. glabrata vid Östra Torp. 



