75 



eller uppstigande stjelkar, rotblad njurlika, ofta helbräddade, stjelkblad 

 vanligen vinkligt tandade. Högre och spädare samt med mindre blom- 

 mor och frukter än följande. 

 yörek sällsynt på nordvestra och nordöstra kusten, t. ex. j)å Hallands 

 Väderö, Hullucura Hovfs b-:n (Stud. J. Jönsson), vid Kulluhery, Maus, 

 Ahus; äfven uppgifven för Kdenryd (månne följande?). 



447 C. dantca L. de öfre sfjelJcbladen kort sicaftade, fruH äggrnndt af- 

 låvg. Maj, Juni, hv. blr. Glatt med nedliggande eller något upp- 

 stigande grenar, rolblad och de nedre stjelkbladen hjertlika, vinkligt 

 tandade, de öfversta spjutlika. 



Förek. här och der på hafssträuder i synnerhet på vestra kusten, på östra 

 mera sällsynt, t. ex. vid Kdcnryd (H:r C. Roth). 



225. DRABA L. 



448 D. verna L. bloniMasar på bladlösa stänglar. och Mars^Maj, 

 hv. blr. Liten, i början knappt tumshög växt med äggrunda — aflånga 

 håriga rotblad, kronblad 2-klufna, frukt aflång kortare än det upprätta 

 utstående skaftet. 



Förek. allmänt på torra backar, betesmarker, vallar o. s. v. 



449 D. muralis L. stjelk bladig af bredt äggrunda tandade stjelkomfat- 

 taude blad. Maj, Juni, hv. blr. Några tum hög, men slutligen ända 

 till alnshög växt med omvändt äggrunda kort skaftade rotblad, kron- 

 blad hela, ståndare 4, frukt aflång på utspärrade skaft. 



FöreJc. på torra gräsbevuxna ställen sällsynt i östra delen, t. ex. vid Espe- 

 röd, Stens Hufvud, Gladsax på Horsehall, Jcrrestads hallar. 



36 Fam. l»Ol.YGAIiK^5 Juss. 

 226. POLYGALA L. 



450 P. comosa Sehk. de nedersta bladeri minst, skärmblad lansettlika, de 

 mellersta längre än blomskaften och skjutande tipp öfver de outslagna 

 blommorna, sidoskärmbladen af blomskaftets längd, sidofoderbladen 

 nästan kortare än frukten. % Juni, Juli, r. sällan bl. blr. Stjelk gre- 

 nad från roten i talrika nästan upprätta grenar, nedtill träaktig, de ne- 

 dre bladen omvändt äggrunda, de öfre lansettlika, sidofoderbladen med 

 3 föga förenade, grö fre nerver och nästan fria smånerver. 



Förek. mycket sällsynt på ton-a backar, t. ex. på Baby backe Ifvetofta 

 s:n, Benestad (på sednare stället förgäfves eftersökt). 



451 P. vulgaris L. de nedersta bladen minst, skärmblad äggrunda, de mel- 

 lersta af blomskaftens längd, ej skjutande upp öfver de outslagna blom- 

 morna, dubbelt längre än sidoskärmbladen, sidofoderbladen längre än 

 frukten. T\- Juni, Juli, bl. stundom r. blr. Stjelk grenig från roten af 

 uppstigande grenar, mindre träaktig, blad som föreg., sidofoderbladens 

 3 gröfre nerver i spetsen sammanbundna, smånerver nätformigt förenade. 



Var. oxyptera Echb. sidofoderblad smalare än fröhuset. 

 Förek. allmänt på torra ängar och betesmarker; var. på mera fuktiga stäl- 

 len, t. ex. vid Krageholm. Ekeröd, Kullen. 



452 P. amara L. de nedersta stjelkbladen störst, iufvade, bredt omvändt 

 äggrunda, de mellersta skärmbladen af blomskaftens längd ej skju- 

 tande upp öfver de outslagna blommorna, sidofoderblad af fruktens 



