77 



Förek. sällsynt på odlade ställen, i IjusksnAr o. s. v., ofta förvildad, t. ex. 

 vid Kullen, Mosenhäll Herslöfs a.-h, Maglasätc Höörs s:n (Dr. S. Berg- 

 gren), Oushy (Dr. P. Olsson), Bruby (C. O. Hamnströrn), mellan Al- 

 storp och Saxtorp på åsluttningarne. Billinge, Tulesho park. Björn- 

 storp, B-ögcstaä i dalen, Beiitatad, Hörte o. s. v. 



457 M. Alcea L. stjelk tilltryckt hårig, hlomskaf t och foder gr åhtdna, små- 

 frukter glatta rynkiga. % Juli, Aug. Ijusr. blr. Blad hjertlika hand- 

 delta med parklufna eller endast i spetsen inskurna flikar, foderflikar 

 äggrunda spetsiga, yttre foderbladen aflängt äggrunda. 



Var. fastigiata Cac. de mellersta stj elkhladen endast till miclten delade 

 i 5 flikar, de öfversta 3-delta med nästan hela flikar. 

 Förek. här och der på torra ställen i busksnår, på backsluttningar o. s. v , 

 allmännast i nordöstra samt sydöstra delen, t. ex. vid Beckaskog, Bå- 

 belöfssjön, Gualöf, Ifoetofta, Grödby Ifvetofta sm, mellan Opipmanna 

 och Söndraby, Thorseke Fjelkinge s:n och Näsby (Dr. P. Olsson), mel- 

 lan Färlöf och Boalöf, i sydöstra delen mångenstädes, t. ex. vid Viks 

 fiskläge, Gladsax flerestädes, i hela Köpiiigeådalen, Hörte skog m. fl. 

 st.; dessutom flerestädes i vestra och mellersta delen, t. ex. vid Öfveds- 

 kloster, Harlösa, Fogelsång, vid Löddeström flerestädes, mellan Tå- 

 garp och Kläsinge vid Wallåkraån, Billinge, Hallands Väderö (H:r 

 C. Roth) m. fl. st.; var. fastigiata allmännast i sydöstra delen, ofta 

 växande tillsammans med hufvudformen och utan gräns öfvergående i 

 den, t. ex. vid Gladsax, Vallby, mellan Skillinge och Brantevik på 

 flera ställen (Stud. A. Falck), Köpingeådalen flerestädes, Smedstorp 

 och l'etersborg Smedstorps s:n (Dr. P. Olsson) m. fl. st. 



ff Blad hela eller handlikt klvfna. 



458 M. sylvestris L. yttre foder kortare än det inre, kronblad 3 gånger 

 längre än fodret, småfrukter glatta rynkiga skarpkqntade, fruktskaft 

 upprätta, (i) (7) och % Juli — Sept. violettr. blr. Ört hårig af långa 

 utstående hår, stjelk upprätt eller uppstigande, de nedre stjelkbladen 

 grundt 5—7 klufna, de öfre nästan till midten 5—3 klufna, blomskaft 

 och foder långhåriga. 



Förek. allmänt på odlade ställen; sällsynt i norra delen, t. ex. vid Örkel- 

 Ijunga och Fagcrhult. 



459 M. rotundifolia L. yttre foder kortare än det inre, kronblad dubbelt 

 längre än fodret, småfrukter ludna jemna trubbkantiga, fruktskaft 

 nedböjda. (7) — 1\. hv. eller rödl. blr. Juni— Sept. Ört glest hårig, 

 stjelk nedliggande, stjelkblad njurformiga grundt 5 — 7 klufna, inre fo- 

 der stjernhårigt. 



Förek. allmänt på odlade ställen, i byar på gator, vid vägar o. s. v. 



460 M. borealis Wallm. yttre foder lika långt sor.i det inre, kronblad föga 

 längre än fodret, småfrukter ludna skarpkantade rynkiga. (») — '7\. 

 Juni— Aug. hv. eller rödl. blr. Ört glest hårig, stjelk nedliggande, 

 stjelkblad njurformiga sågade hela eller grundt 5—7 klufna, inre foder 

 hårbräddadt, ej stjernhårigt. 



Förek. allmänt på odlade ställen, bygator, vid vägar o. s. v.; sällsynt i 

 norra delen. 



230. ALTHJEA L. 



461 A. officinalis L. filtluden, blad äggrunda, de nedre 5-, de öfre 3-fii- 

 kiga med spetsiga, sågade flikar, blomgyttringar kortare än bladen, 

 yttre foder kortare än det inre. 1\. Juli— Sept. rödl. blr. Hög hvit- 

 luden växt. 



Förek. sällsynt på hafsstränder, sannolikt förvildad, t. ex. vid Malmö, Trel- 

 leborg, mellan Yvgsjö och Furuboda (ej der i sednare tider funnen). 



