84 



492 V. canina L. rotstock titan bladrosetter, stjelh och blad nästan glatta, 

 blad Kjiånga hjertlika med ovingade skaft, frukt glatt trubbig. % Maj, 

 Juni, 111 blr. Växt med axlar af endast 2 ordningar, nämligen grund- 

 axeln, som förlänger sig ofvan jorden till en bladbärande stjelk, och 

 blomskaften, stipler slutligen hinnaktiga, lansettlika hvasst sågade, 

 mycket kortare än de ovingadc bladskaften, blad fasta, sporren gulhvi t, 

 dubbelt längre än foderbihangen. 



Var. strida Horn. de of re .stiplerna af bladskaftets längd. 

 Förek. allmänt på betesmarker och backar, i utkanten af skogar o. s. v.; 

 var. stricta på sandfälten iTiellan Ystad och Nybrohusen (Lekt. Grön- 

 vall. Anteckn. till Sk. Flora pag. 6), Lingenäset vid Christianstad 

 (Dr P. Olsson). 



493 V. stagnina Kit. glatt, rotstock tttan bladrosetter, blad lansettlika med 

 något hjertlik bas, stipler örtartade, de öfre af de xipptill vingkan- 

 tade skaftens längd, frnkt något spetsig. % Juni— Aug. bl. blr. Stjelk 

 grenig, vanligen upprätt, foderblad aflångt äggrunda spetsiga, sporren 

 föga längre än foderbihangen. 



Förek. temligen sällsynt vid stränder af åar och insjöar, t. ex. vid Vege- 

 hohn, Heckeberga, Trelleborg, Walleberga, Stafrasbacken i Hammars 

 sjö nära Christianstad (Dr. P. Olsson), Nosaby, Sissesjö, Hanaskog 

 vid grafvarne kring ruinerna af gamla gården (Dr. P. Olsson); en lägre 

 mera utbredd form är af Prof. Fries anmärkt för Öfvedskloster oclr 

 Kåseberga (möjligen hörer hit en af författaren jjå hafsstranden söder 

 om Stens Hufvud anträffad form, af Lekt. Grönvall i Ant. till Sk. Flora 

 benämnd V. canina-crassifolia). 



ff Sidokronbluden riglade uptpåt. 



494 V. tricolor L. blad äggrrmda aftånga, de nedre något hjertlika, sti- 

 pler örtartade lyrformigt pardelta, vanligen betydligt längre än blad- 

 skaften, sporren föga längre än foderbihangen. (») och April — 

 Sept. Stjelk kantig grenig, nedliggande — upprätt, blommor mycket 

 varierande till färgen, vanligen violetta och gula. 



Var. arvensis Murr. blomkrona gulhvit, af fodrets längd eller kortare. 

 Förek. allmänt på torra betesmarker, åkrar och backar. 



40 Fam. DR«»ilKRACKJE: DC. 



239. PARNASSIA L. 



495 P. palustris L. glatt, rotblad skaftade hjertlika, stjelk kantig med ett 

 hjertlikt stjelkomfattande blad, foderblad trubbiga. % Juli, Aug. hv. 

 blr. Qvartershög växt med enblomstriga stänglar. 



Förek. allmänt på fuktiga ängar. 



240. DROSERA L. 



496 D. rotundifolia L. blad utbredda på marken runda med småhåriga 

 ' skaft, blomstängel lippräit ända från basen. '^ Aug. Sept. hv, blr. 



Blad tvärt sammandragna mot skaftet, blomstängel mycket längre än 

 bladen, foderblad smala trubbiga, kortare än frukten, märken klotfor- 

 miga hvita. 

 Var. bracteata Lyngby, stängel grenad, skärmblad bredare. 

 Förek. allmänt i skogskärr; var. bracteata vid Hörja (Dr. P. Olsson), 

 Gladsax (Stud. A. Falck). 



