89 



251. STELLARIA L. 

 f Stjelk trind, de nedre bladen skaf tade. 



518 S. nemorum L. stjelkhlad äggrunda med hjertlik bas, kronblad dub- 

 belt längre än fodret. % Juni, Juli, hv. blr. Stjelk uppstigande, vid 

 basen utsändande grenskott, glatt eller vanligen upptill likformigt små- 

 luden, de nedre bladens skaft längre än skifvan, foderblad lansettlika 

 spetsiga, kronblad nästan till basen delade, fruktskaft utspärrade. 



Förek. allmänt på fuktiga ställen i skogar. 



519 S. media With. stjelkblad ovala mot basen af smalnande, kronbladkor- 

 iare än fodret. @ och April— Nov., under milda vintrar öfvervin- 

 trande, hv. blr. Stjelk grenig nedliggande eller uppstigande, längs den 

 ena sidan hårig, blad kort skaftade med vingkantade skaft, foderblad 

 aflånga, kronblad till basen delade, fruktskaft tillbakaböjda, ståndare 

 ofta 3 -5. 



iörek. allmänt pä något fuktiga, odlade ställen, i åkrar o. s. v. I skogar 

 förekommer en form med kronblad nästan af fodrets längd och 10 stån- 

 dare (var. neglecta). 



ff Stjelk kantig, blad oskaftade. 

 a. — Blommor med örtartade skärmblad. 



520 S. holostea L. blad styfva, smalt lansettlika, ända från basen af smal- 

 nande, kronblad till midten klvfna, dubbelt längre än foderbladen. '2\. 

 Maj, Juni, hv. blr. Stjelk uppstigande, från basen utsändande gren- 

 skott, bräcklig skarpt 4-kantig med sträfva kanter, blad i kanten och 

 på medelnerven sträfva, blommor i upprepadt grenadt, qvastlikt knippe 

 foder otydligt nervigt, med afrundad bas. 



Förek. allmänt i skogar, busksnår, på betesmarker o. s v. 



521 S. crassifolia Ehrli. blad något köttiga, aflångt lansettlika, kronblad 

 till basen 2-delta, något längre än fodret. 2j- Juni— Aug. bv. blr. 

 Stjelk grenig, uppstigande eller upprätt, med örtrefvor från den nedre 

 delen, blommor ensamma i bladvecken med upptill utvidgade skaft, fo- 

 der mot basen afsmalnande, med föga tydligt 3-nerviga blad. 



Förek. här och der på sandiga hafsstränder, allmännast på vestkusten, men 

 äfven på den östra, t. ex. mellan Stens Hvfvud och Cimbrishamn fle- 

 restädes; stundom äfven i kärr, t. ex. kring Trelleborg, vid Vejlesjön. 



b — Blommor med kimiaktiga skärmblad. 



522 S. palustris Bets. stjelk upprätt jemte de lansettlika bladen glatt, 

 kronblad längre än fodret. 1\. Juni, Juli, hv. blr. Ort grön eller blå- 

 grön (var. glauca), blomknippen greniga i stjelkens spets, skärmblad 

 glatta, foderblad 3-nerviga, blomskaft upprätta, frukt af fodrets längd. 



Förek. allmänt på fuktiga ängar. 



523 S. graminca L. stjelk slak iippstigande glatt, blad jemnbredt lansett- 

 lika, skärmblad hårbräddade, foderblad 3-nerviga af kronans längd. 

 2|. Maj— Aug. hv. blr. Ört mörkgrön, blad vid basen vanligen hår- 

 bräddade, blomknippen greniga i stjelkens spets, blomskaft slutligen 

 nedböjda. frul<t läugre än fodret. 



Förek. allmänt på torra ängar och betesmarker. 



524 S. Friesiana Ser. stjelk slak uppstigande, upptill sträf, blad i kanten 

 och x>å medelnerven sträfva, jemnbredt lansettlika, skärmblad glatta, 

 foder otyUigt nervigt af kronans längd. 2|- Juni— Aug. hv. blr. Ört 

 ljusgrön, blad vanligen längre än hos föreg. vid basen hårbräddade, 

 blomknippen föga grenade, vanligen öfvervuxna af bladbärande grenar, 

 blomskaft slutligen nedböjda. 



