99 



575 E. virgatum Fr. den underjordiska stammen alstrande långa bladiga 

 grcnskotl, stjelk otgdligt 4—2 kantig, blad lansettlika glest sågtan- 

 dade, hlomknopj^nr upprätta, märke helt. ?! Juli, Aug. r. blr. När- 

 mast beslägtad med fnljiinde art skiljer den sig från densamma genom 

 sina med utvecklade i)lad beklädda grenskott, som hos följ. i spetsen 

 bära en fjällbeklädd knopp, genom kantig stjelk, mera tandade blad 

 samt upprätta blomknoppar ; från föreg. dels genom sina grenskott, som 

 hos U. tetragomim äro korta och bära en bladrosett, dels genom sin 

 i synnerhet upptill mera småludna stjelk, glesare tandade och glans- 

 lösa blad, nitstan trubbiga foderblad samt dubbelt större, ljusare, släta 

 och mot basen afsmalnande frön; märkets flikar lära vid klart och varmt 

 väder skilja sig från hvarandra, hvilket väl äfven till en del inträffar 

 hos de öfriga arterna med vanligen odeladt märke. 



Förek. här och der i skogskärr, sannolikt flerestädes, fast förblandad med 

 följ., t. ex. vid Björka Kropps s:n (Stud. C. J. Hultberg), Ref ten, 

 Toppeladugdrd, Esperud. 



576 E. palustre L. den underjordiska stammen alstrande långa, i spetsen 

 knopphärande grenskott, stjelk trind, blad smalt lansettlika, nästan 

 helbräddade. blomknoppar nedböjda, märke helt. % Juli, Aug. r. blr. 

 Stjelk upprätt småluden, fram mot hösten utvecklande ofvan omtalade 

 grenskott, l>lad glanslösa, foderblad trubbade, frön släta afsmalnande 

 mot båda ändar. 



Förek. allmänt på fuktiga ställen, såsom i skogskärr, vid gropar, bäckar, 

 hafsstränder o. s. v. 



ff Blad skaf tade bredare, äggrunda — lansettlika. 



bil E. roseum L. den underjordiska stammen alstrande knoppbärande 

 grenskott, stjelk 4 — 2 kantig, märke helt. T\. Juli, Aug. blekr. blr. Lik- 

 som hos öfriga arter komma äfven hos denna grenskotten först fram 

 mot hösten till utveckling; ört småluden eller stundom nästan glatt, 

 blad vanligen mot basen afsmalnande, äggrunda, tätt sågtandade, blom- 

 knoppar lutande, foderljlad lansettlika spetsiga. 

 Förek. här och der på fuktiga ställen vid bäckar och gropar, i skogskärr 

 o. s. v., t. ex. vid Krapperup, Hastad, Lund, Dalby, V. Tveet, Eke- 

 röd (Dr. P Olsson), Börum, Esperöd, Balsberg, Broby (Apoth. C. O. 

 Hamnström) m. fl. st. 



578 E. montanvm L. den underjordiska stammen alstrande bladrosetter, 

 stjelk trind, märke 4-flikigt. % Juli, Aug. r. blr. Stjelk grenig upp- 

 rätt, glatt eller småluden, blad äggrunda, tätt sågtandade, blomknoppar 

 lutande, foderblad trubbade. 



Förek. allmänt på torra ställen i skogar, busksnår o. s. v. Stundom anträf- 

 fas den med bladen i 3-taliga kransar (var. verticillatum), hvilkenform 

 dock synes vara mera tillfällig, t. ex. vid Espieröd, Fogeisung, Kjells 

 Nöbbelöf och Trolleholms tegelbruk (Stud. B. Cöster). Vid Forsokar 

 nära Degeberga finnes (enl. Prof Fries) en form med små talrika blad 

 och dubbelt mindre blommor. 



274. CmC^A L. 



579 C. alpina L. blad hjertlika med vingkantade, på öfre sidan platta 

 skaft, det allmänna blomskaftet glatt med syllika skärm, kronblad rid 

 basen vigglika. 2|. Juni, Juli, hv. blr. Stjelk glatt, nedifrån utsändan- 

 de långa, fjällbeklädda grenskott, blad grofttandade, gleshåriga glän- 

 sande, frukt klubblik, hårig af krokuddiga hår; mindre och spädare 

 än följ. 



Förek. ej sällsynt i fuktiga skogar, i synnerhet i norra, sällsyntare i södra 



7* 



