106 



FöreJc. i skogar i synnerhet i norra delen, t. ex. vid Broby (Apoth. C. O. 

 Hamnström), Ousby, Willands härad (Mag. C. A. Gosselman Bot. Not. 

 1851 pag. 102), Kullen, Björka Kropps s:n (Stud. C. J. Hultberg); i 

 mellersta delen mera sällsynt, t. ex. vid Svartsjö lUstorps s:n (H:r C. 

 Roth). 



611 R. ofjinis Weih. de sterila årsslcotten 5-hantiga fårade beklädda med 

 starka raka taggar, deras blad 5 fingrade, foderblad titstående. Juli, 

 hv. blr. Årsskott i spetsen böjda, småblad mot basen afsmalnande, nä- 

 stan dubbelsågade med framåtrigtade sågtänder (hos de båda föreg. äro 

 småbladen mot basen bredare, enkelt sågade med uppåtrigtade sågtän- 

 der), de sterila årsskottens blad med de nedersta småbladen skaftade, 

 de blombärande grenarnes nedersta blad 5 -fingrade, de öfre 3-fingrade 

 med alla småbladen skaftade, blommor i utdragen, ofta grenig klase, 

 kronblad som föreg., frukt svart glänsande. 



Förek. sällsynt i skogar på stenbunden mark, t. ex. vid Krapperup; öf- 

 riga till denna art räknade former från Skåne torde höra till B. fru- 

 ticosus. 



2 — Foderblad på yttre sidan hvitludna, de sterila årsskottens blad 5- 

 fingrade med de båda nedersta småbladen tydligt skaftade. 



Blad på undre sidan vanligen gråludna med alla småbladen skaftade, de 

 sterila årsskottens blad 5-, de blombärande vanligen 3-fingrade, klasen 

 vanligen mycket grenig, förlängd, blomskaft filtludna, foderblad slutli- 

 gen tillbakaböjda, kronblad omvändt äggrunda med lång klo. 



612 R. thyrsoideus Wimm. de sterila årsskotten kantiga fårade glatta, be- 

 klädda med starka krökta taggar, de nedersta småbladen på de blom- 

 bärande årsskottens blad nästan oskaftade, blomställningens grenar 

 gråludna, glest beväpv.nde med små, krökta taggar. Juli, Ijusr. blr. 

 De sterila årsskotten båglikt böjda med kort skaftade blad, bladskaft och 

 bladnerver på undre sidan svagt beväpnade med små krökta taggar, 

 blad på undre sidan hvitludna eller på skuggrika ställen gröna sniå- 

 ludna (var. virescens), blommor i en långt utdragen, vanligen mycket 

 grenad klase, frukt svart glänsande. 



Före\\ på stenbundna ställen i synnerhet i närheten af hafvet temligen säll- 

 synt, t. ex. på Kullaberg, Esperöd, på strandklippor mellan Cimbris- 

 hamn och Baske möUa (Stud. A. Falck); var. virescens i skog vid 

 Esperöd. 



613 R. Radula Weih. de sterila årsskotten S-kantiga strimmiga beklädda 

 med raka dels gröfre dels finare och borstlika taggar samt glandelh år, 

 de nedersta småbladen på de blomhärande årsskottens blad tydligt 

 skaftade, blomställningens grenar gråludna glandelhåriga, beväpnade 

 med raka tagr/ar, foderblod glandelhåriga. Juli, liv. eller Ijusr. ^blr. 

 De sterila årsskotten båglikt böjda, ofta rudliruna, med temligen långt 

 skaftade, på undre sidan gråludna blad, bladskaft och bladnerver tätt 

 väpnade med starka krökta taggar, småblad, med undantag ajF uddbla- 

 det, mot bnscn afsmalnande, något sneda, de blombärande^ årsskotten 

 väpnade med krökta taggar, hvilka, i likhet med de sterila årsskottens, 

 äro vid basen breda plattade och till färgen vanligen bruna, blommor i 

 grenig förlängd klase, frukt svart glänsande. 



Förek. här och der på kli])pfulla eller stenbundna ställen, t. ex. på Kul- 

 len, Helsingborg, Bomcleklint (H:r C. Roth), Stens Hufvud. 



614 R. discolor Weih. de sterila årsskotten 5-kantiga, strimmiga gleshåri- 

 ga, beklädda med likformiga starka vanligen krökta taggar, de neder- 

 sta småbladen på de blombärande årsskotten tydligt skaftade, blom- 

 ställningens grenar håriga, väpnade med krökta taggar. Juli, hv. eller 



