112 



Högt träd med upprätta grenar samt utan grenskott, blad omvandt 

 äggrunda sågade, frukt klotrund röd eller svart: FogeUirs. De odlade 

 varieteterna af söta Kirsbär härstamma från denna art. 

 Förek. här och der i skogar, som det tyckes, verkligen vild, men äfven 

 ofta j)lanterad i parker och alléer, t. ex. på Kullen, Össjö, Bjersgärd, 

 Helsingborg vid Pålsjö, BcHeherga, Trolleholm, Skahernjö, Roslätt, 

 Heckeherga , GUJesgnifvcw , Grönhy, Hafgård, Krageholm, Hörup, Glad- 

 sax på Horsehall och Delj^eröd i ängarne (Dr. P. Olsson), Ekeröd i par- 

 ken, mellan Maltesholm och Vram (planterad). Broby (förvildad enl. 

 Apoth. Hamnström) m. fl. st. 



P. Cerasus L. blad, äfven yngre, glatta med ej glandelbärande skaft, 

 blomknoppar hladiga, fruJct klotrund nedtryckt: Kirsbär. Från denna 

 art härstamma de sura Kirsbären. 

 Förek. der och hvar förvildad, t. ex. vid Tydingesjön Broby s:n (Apoth. 

 C. O. Hamnström), Ekeröd i parken m. fl. st. Härstammar från vestra 

 Asien. 



fff Blommor i utdragna klasar. 



641 P. Paäus L. bladskaft upptill bärande tvänne glandier, klasar hän- 

 gande, foderblad glandelbräddade tillbakaböjda. "^ Maj, hv. blr. Högt 

 träd med aflånga — omvändt äggrunda sågade blad, frukt liten klotrund 

 glatt. Sv. Hägg. 

 Förek. allmänt på fuktiga ställen i skogar. 



61 Fam. 1-AMI^lOTVACKJE L 



292. PISUM L. 



642 P. arvense L. blad 1—2-pariga med upp)till glest tandade småblad, 

 blomskaft 1 — 2-blomstriga, frön kantiga bruna eller grågröna, fläckiga. 

 (V) Juni, Juli. Kronseglet violett, vingarne purpurröda och kölen hvit. 

 Sv. Gråärter. 



Förek. här och der som ogräs på åkrar, i synnerhet allmän i norra delen, 

 der den synes vara vildt växande och skilja sig från den odlade for- 

 men genom mindre växt och enblomstriga blomskaft (var. infe- 

 stum Fr.). 



P. sativum L. (Gula ärter), som skiljer sig från föreg. genom vanligen 

 helbräddade och talrikare småblad samt runda gula eller gulhvita frön, 

 förekommer ej sällan sjelfsådd. 



293. LATHYRUS L. 

 f Sijelk med breda vingkanter. 



643 L. heterophyllus L. de öfre stjelkbladen 2-pariga, stipler stora, bre- 

 dare än stjellcen, de båda öfversta fodertänderna bredare och kortare 

 än de öfriga samt trubbiga med udd, den nedersta längre än foder- 

 pipen, stift bågböjdt. Ij. Juli, Aug. r. blr. Smål)lad smalt lansettlika 

 — aflånga, bladskaft bredt vingkantado, mellanrummet mellan de tre ne- 

 dersta fodertänderna spetsvinkligt. 



Förek. sällsynt på ängsbackar, t. ex. vid Skahersjö och Torup (Dr. A. P. 

 Winslow), Bynge (Skolyngl. Cl. Kurck enl. Lektor Grönvall); äfven upp- 

 gifven för norra delen, men utan uppgifvet växeställe. 



644 L. sylvestris L. blad 1-pariga, stipler smalare än stjelken, de båda 



