118 



böjda, Jcronhöl småningom afsmalnande i ett ttppstigande spröt, sma- 

 lare än vingarne, hlomfloclcar 6—12-hlommiga. 1\. Juli, Aug. g. blr. 

 Mycket gröfre än föreg., glatt eller småluden, stjelk ihålig, stipler mer- 

 endels något hjertlika, blomflockar vid basen försedda med ett 3-fing- 

 radt blad, som vanligen är längre än blomfodret. 

 lörek. här och der på fuktiga ställen, vid stränder af åar och bäckar i 

 vestra och södra delen t. ex. utmed Bönneån vid Klippan och Fors- 

 möllan, Trolleholm vid Valkibäeken, utmed Saxån och Löddeström, 

 Lomma vid Höjeå, Sandby mölla, KungsmarJcen, Abusa (Lektor C. 

 W. Hultmark) m. fl. st.; i östra delen sällsynt, t. ex. vid Baskemölla. 



671 L. tenuifolius Beich. småblad och stipler smalt lansettlika, kronköl 

 tvärt afsmalnande i ett rätrinkligt nppstigande spröt, bredare än vin- 

 garne, blomflockar 3—5-blommiga. 7\. Juli, Aug. g. blr. Spädare än 

 de öfriga med långa upprätta, uppstigande eller nedliggande grenar. 



Förek. här och der i synnerhet på strandängar längs vestra kusten från 

 Landskrona till Skanör; på östra kusten sällsynt, t. ex. vid Skillinge 

 på hafsstranden (Stud. A. Falck). 



302. IMEDICAGO L. 

 f Frukt slutligen öppnande sig, plattad oväpnad, mer eller mindre cirkel- 

 formigt krökt. 



672 M. falcata L. stjelk vid, basen nedliggande, blomklasar korta, nästan 

 klotformiga, enskilta blomskaft längre än foderpipen, kronseglet endast 

 nedtill strimmigt, frukt båglikt krökt, blommor gula. T\. Juni, Juli. 

 Stjelk nästan trind, småblad aflånga, upptill tandade, kronseglet om- 

 vändt äggrundt, dess strimmor mörkare gula, frukt småluden nätådrig. 



Förek. allmänt på torra ängsbackar och åkerrenar. 



673 M. sylvestris Fr. stjelk upipstigande, blomklasar korta aflångt klotfor- 

 miga, enskilta blomskaft kortare än foderpipen, kronseglet strimmigt 

 ända mot spetsen, frukt cirkelformigt krökt, blommor i början gula 

 eller gröngida, .slutligen violetta. T\. Juli, Aug. Medelform mellan fö- 

 reg. och följ. samt mtijligen hybrid af dessa arter, i hvilkas sällskap 

 den oftast förekommer, kronseglet aflångt med svartgröna strimmor. 



Förek. sällsynt på åkerrenar och ängsbackar, t. ex. vid Lund på ö. vallen, 

 Malmö på sluttningarue af kommendantsträdgården (Dr. B. Lundgren), 

 samt näi^a Bibersborg, Gladsax m. fl. st. 



674 M. sativa L. stjelk upprätt, blomklasar aflånga, enskilta blomskaft 

 v kortare än foderpipen, kronseglet strimmigt ända mot spetsen, frukt 



snäckformigt vriden, blommor violetta eller blå. 1\. Juli — Sept. Kron- 

 seglet aflångt med violetta ådror. 

 Förek. temligen sällsynt, troligen förvildad, pä ängsbackar, t. ex. vid Barn- 

 lösa (Lektor C. W. Hultmark), Landskrona, Malmö, Torup, Tågarp, 

 Gladsax (Stud. A. Falck), Mansdala och Christian stad (l)v. V. Olsson), 

 Broby (Apoth. C. O. Hamnström) m. fl. st. 



ff Frukt affallande oöppnad, njurformig oväpnad, i spetsen spiralvriden. 



675 M. lupulina L. blommor i tätblommig, rundad klase, småblad omvändt 

 äggrunda, i spetsen urnupna tandade. (»), Juni — Aug. g. blr. Små- 

 luden grenig af nedliggande eller u]i))stigande grenar, stipler äggrundt 

 lansettlika, frukt glatt eller hårig, nätådrig enfröig. 



Var. Willdenoiviana Boenning. frukt glandelhårig. 

 Förek. allmänt på torra ställen, ängar, vid vägar o. s. v.; var. Willdeno- 

 iviana här och der på torra ställen, t. ex. vid Bamsåsa (Dr. P. Olsson). 



