120 



ligen aflånga, kronseglet tqyphöjdt strimmigt, vingar utstående, stift 

 mi^cket kortare än frukten. Juni-Aug. Stjelk greuig ne.dliggande 

 eller stundom upprätt (var. cavipesire Schreh.), smål)lad upptill tanda- 

 de, blomskaft längre än bladen ; lik föreg. men betydligt gröfre. 

 Förelc. allmänt \yk torra betesmarker, sandfält o. s. v.; var. campestrehär 

 och der i östra delen bland hufvudformen. 



fi83 T. agrarium L. stjelk upprätt, småhlad afiånga—omvändt äggrunda, 

 stipler lansettliku, hlonihiifviid månghlommiga, slutligen aflånga. kron- 

 seglet upphöjdt strimmigt, ringar utstående, stift of fruktens längd. 

 och 0, Juli, Aug. Stjelk gi-enig, småblad upptill tandade, blom- 

 skaft, i början, af bladens längd, blomhufvud slutligen bruna. 

 Förek. här och der på torra ställen vid vägar, på åkerrenar o. s. v., t. ex. 

 vid Kullen, Höör (Dr. S. Berggren), Ö. Ljungby (H:r C. Roth), Dags- 

 torp, Hardeherga, Abusa (Lektor C. W. Hultmark), Lindholmen (H:r 

 C. Roth), Gillesgrufvan, Stenby hällar, Sandhammar, Delperöd, mel- 

 lan Börum och Svinaberga, Broby (Apoth. C. O. Hamnström) m. fl. st. 



ff Blommor hvita eller rödletta. 

 a -- Blomfoder glatt. 



684 T. repens L. stjelk nedliggande rotslående, stipler äggrundt lansett- 

 lika, tvärt sammandragna i en spets. % Juni— Aug. hv. blr. Småblad 

 omvändt äggrunda, urnupna hvasst sågade, blomhufvud långt skaftade, 

 plattade, slutligen runda, de öfre blomskaften af foderpipens längd. 



Förek. allmänt på ängar, betesmarker, vid vägar o. s. v. 



685 T. hyhridum L. stjelk upipstigande, ej rotslående, stipler äggrundt 

 lansettliku, småningom afsmalnande i en spets. % Juli, Aug. hv. slutl. 

 rödl. blr. Småblad äggrunda ovala, hvasst sågade, blomhufvud långt 

 skaftade, runda, slutligen plattade, de öfre blomskaften flera gånger 

 längre än foderpipeu. 



Förek. allmänt i synnerhet i vestra och södra Skåne på lerblandad jord 

 vid vägar, på åkerrenar o. s. v. ; i norra och östra delen sällsyntare. 



b — Blomfoder hårigt. 

 1 — Blomfodrets öfre del slutligen blåslikt uppsvälld. 



686 T. fragiferum L. stjelk nedliggande, blomhufvud långt skaftade, vid 

 basen omgifna af ett mångfiikadt svepe. 2). Juli, Aug. hv. eller rödl. 

 blr. Småblad upphfijdt nerviga, omvändt äggrunda, i spetsen vanligen 

 intryckta, fint sågade, stipler långt sylspetsiide, nedtill slidlikt hopvuxna, 

 blomfodrets öfre del uppblåst nätådrig, bärande de båda öfre fodertän- 

 derna och täckande hjelmforniigt den nedre oförändrade delen af blom- 

 fodret, som bär de öfriga fodcrtänderna, blommor nästan oskaftade. 



Förek. på lerblandad jordmån vid vägar, på åkerrenar o. s. v. samt på 

 gräsbevuxna hafsstränder, allmännast i vestra delen, såsom vid 'Trelle- 

 borg, Lund, Lomma till Kullen: i östra delen sparsammare, t. ex. vid 

 Christianstad, mellan Lyngbij och Widtsköfle (Dr. P. Olsson), Esperöd 

 på hafsstranden m. fl. st. 



2 — Blomfoder oförändradt. 



687 T. montanum L. blomhufvud skaftade, foder kortare än kronan. % 

 Juni, Juli, hv. blr. Stjelk upprätt småluden, blad ovala— lansettlika, 

 upphöjdt nerviga, fint och hvasst sågade, på undre sidan småludna, 

 blomhufvud i början i)lattadt, slutligen ovalt, blommor skaftade, försed- 

 da med skärmfjäll, fodertändei- nästan lika långa (den nedersta obetyd- 

 ligt längre), kronseglet smalt, betydligt kortare än vingarne. 



