129 



6 9 Fam. H€>IiYG01VK^ Juss. 



FAGOPYRUM Gcertii. 



F. esCHlentnm Gartn. hlaä lijertliha med ^j«7/?V[- bas, låvgspetsade, de 



öfverstu oslnftade, frult slät med hela Jianter. Juni, Juli, hv. eller 



rödl. blr. Stjelk vid fi-uktmognaden 7-(')daktig, blomknippen anordnade 



i en qvastlik blomställning, frukt svart: Bohvete (e.gent\ig;e\i Bokhrete). 



Före/,-, allmänt odlad ])å sandjord samt ofta sjelfsådd. 



F. emarginatum Gart». fniÅ-t ryitkig, i havtcnhiigttandadjför öfrigt som 

 föreg. Q) Juli. Stjelk vid fruktmognaden vanligen grön, blomknippen 

 bildande en mera utdragen klase, frukt grå: Bohvete. 

 Förek. som föreg. «• 



325. POLYGONUM L. 



f Stjelk ej slingrande. 

 a — Ax ensamt i spetsen af den enkla stjelken. 



728 P. viviparvm L. de nedre bladen skaffade med ovingade skaft. % 

 Juni, hv. eller rödl. blr. Stjelk upprätt utgående frän en horizontal, 

 knäliöjd rotstock, blad aflångt lansettlika, vid midten bredast, med till- 

 bakavikna, veckade kanter, de öfre oskaftade, utgående från stipelsidans 

 öfre del, ax långt cylindriskt, glesblommigt, de nedre blomknopparne 

 förvandlade i groddknoppar, stift 3 fria jemte ståndarne utskjutande, 

 ståndare vanligen 8. 



Förek. sällsynt på ängar i norra Skåne, t. ex. vid Bjersgård, Lärkesholm. 



729 P. Bistorta L. de nedre bladen skaftade med vingkantade skaft. % 

 Juni, Juli, Ijusr. blr. Lik föreg., men mycket större, blad äggrundt 

 aflånga, bredast vid den tvärhuggna eller hjertlika basen, med platta, 

 något vågiga kanter, de öfre oskaftade lansettlika, ax tätblommigt, kort 

 aflångt, utan groddknoppar. 



Förek. sällsynt på fuktiga ängar, i parker kring herregårdar o. s. v., t. ex. 

 kring Oushy här och der i norra delen af socknen på fuktiga ängar 

 (Stud. C. J. Boström), Krajiperuj), Vegehohn, Dufeke, Axelvåld, El- 

 Unge, Borlunda, Hurfva, Torup, Krageholm, Widtsköfle ni. fl. st. 



b — Stjelk gr enig med ax i grenarnes spetsar. 

 1 — Ax tätblommiga, tjocka aflånga. 



730 P. amphibinm L. ört med underjordisk stam, blad aflånga— lansett- 

 lika med rnndad eller hjertlik bas, axskaft ntan glandJer, .ståndare 5. 

 % Juli, Aug. r. blr. Ax ofta ensamma terminala eller genom stjelkens 

 förlängning extra-axillära, blad utgående från stipelslidans nedre del, 

 ståndare utskjutande, stift 2-klufvet, frukt plattad. Förekommer under 

 tvänne former: 



a terrestre Lcers. stjelk upprätt, blad kort skaftade lansettlika långspet- 

 sade, sträfhåriga, stipelslidor långhåriga. 

 Förek. allmänt på fuktiga ställen, leråkrar, i gropar o. s. v. 

 /3 natans Ma'nch, stjelk flytande, blad långt skaftade, aflångt äggrunda 

 jemte stipelslidorna glatta. 

 Förek. här ocli der i dammar, kärr, åar och bäckar, t. ex. vid Broby 

 (Apoth. C. O. Hamnström), Christian stad, Widtsköfle, Söfdeborg (Dr. 

 P. Olsson), Illstorp (H:r C. Roth), Torup, Heckebergasjön, Höjeå, Fo- 

 gelså^ng. Lund, Saxtorps mossar, Wranis Gunnarstorp m. fl. st. 



731 P. lapathifolium L. ntan underjordisk stam, blad äggrundt lansettlika, 

 mot båda ändar tillspetsade, axskaft glan delprickiga, ståndare 6, stift 



9 



