132 



741 R. Acetosella L. ^ blommornas S yttre kallhlad tilltryckta fria, de 

 ■inre äygrunda iitan gryn, blad afiångt lanscttlil-a, vanligen sj}jutlika. 

 2j. Juni, Juli. Mycket mindre än föreg". med upprätt, vanligen rödak- 

 tig stjelk, stipelslidor hvitaktiga, slutligen sönderbi-istande i flikar, ^ 

 blommornas 3 inre kalkljlad föga tillväxande under fruktens utveckling, 

 rödbruna, ej hinnaktiga. 



FöreJc. allmänt på torra backar och betesmarker, magra trädesåkrar o. s. v. 



ff Blommor till stor del 2-Jcönade. 

 a ■ — De inre kalkbladen aflånga helbräddade med stort rundadt gryn. 



742 R. sanguinens L. bloudmipj)en glesblommiga med^ blomskaft vanligen 

 längre än fruktkalken, det ena af de inre kalkbladen grynbärande. 2j. 

 Juli, Aug. Stjelk upptill grenig med upprätta grenar, blad aflångt lau- 



'settlika med hjertlik bas, de blombärande grenarne upprätta med blom- 

 stödjeblad endast vid de nedre kransarne, blomkransar temligen långt 

 åtskilda. 

 Förek. temligen allmänt i fuktiga bokskogar i hela provinsen, sällsynt i 

 andra skogar, t. ex. i askskogen vid Esperöd. 



743 R. conglomeratus 3Iurr. blomknippen tötblommiga af kort skaftade 

 blommor, alla de inre kalkbladen grynbärande. 2). Juli, Aug. Stjelk 

 vanligen lägre än hos föreg., gi'enig ända nedifrån af något utspärrade 

 grenar, blad i kanten något vågiga, lansettlika — äggrundt lansettlika med 

 hjertlik eller rundad bas, de blombärande grenarne något utspärrade, 

 blomkransar till större delen med blomstödjeblad, närmade till hvar- 

 andra. 



Förek. sällsynt på fuktiga ställen, vid gropar o. s. v., t. ex. vid L. Ham- 

 mar; författaren erinrar sig äfveu hafva sett exemplar från trakten af 

 Harlösa (samlade af Doc. O. Hammar). 



b — De inre kalkbladen med tvärJntggen bas, långt iandude (tänderna 

 redan under blomningen synliga) med aflånga gryn, blad små, smalt lan- 

 settlika— jemnhreda. 



744 R. Steinii Becker. blomknippen glesblommiga åtskilda, de inre kalkbla- 

 den aflånga, å ömse sidor vanligen 3-tandade med tänder kortare än 

 kalkbladets diameter, rotblad bredt af ånga med hjertlik bas, i kanten 

 jemna. %-? Juli — Sept. Stjelk grenig, de blombärande grenarne för- 

 längda, något utspärrade, glesblommiga; synes vara hyl)rid af föreg. 

 och följ., öfverensstämmande med den förra i habitus,med den sednare 

 i kalkbladens beskaftenhet. 



Förek. sällsynt på fuktiga ställen vid L. Hammar, der den växer i säll- 

 skap med B. conglomeratus och palustris (Stud. S. Almqvist). 



745 R. palustris Sm. blomknippen tätblommiga, närmade till hvarandra, 

 de inre kalkbladen aflånga, ranligen 3-tandade med tänder kortare än 

 kalkbladets diameter, blad lansettlika— jemnbreda, mot basen af smal- 

 nande, i kanten jemna. Juli— Sept. Stjelk upprätt, nedtill vanli- 

 gen enkel, upptill grenande sig i korta ))lombiirande grenar, blommor 

 kort skaftade, de yttre kalkbladen ned1)öjda, tryckta till de inre. 



Förek. på fuktiga ställen, i gropar, torfmossar, på stränder o. s. v., ej säll- 

 synt pä hela södra och vostra slättbygden till Landskrona, t. ex. vid 

 Ystad, Jordberga, N. Helgaröd, Svedala, Trelleborg. Hammarlöf, Mag- 

 luröd, Torup, mellan Veberöd och Dalby, V. Tveet, Sandby, Lund 

 flerestädes, Lomma, Saxtorp, Landskrona ra. fl. st. 



746 R. maritimus L. blomknippen tätblommiga sammanflytande, de inre 

 kalkbladen äggrundt lansettlika, vanligen 2-tandade med tänder längre 



