133 



än kalkbladets diameter, blad smala jemnbreda krusiga, mot basen af- 

 smalnande. Juni— Sept. Ört vid fruktmognaden gul, de enskilta 

 blomskaften längre och finare samt de yttre kalkbladen mera utstående 

 än hos föreg., hvilken den i öfrigt liknar. 

 För ek. här och der på sandiga hafsstränder längs vestra och södra kusten, 

 t. ex. vid Kullen, Helsinyhorg, Landskrona, Lomma, Malmö, St. Ham- 

 mar, Trelleborg, Abckås, Dybeck, Ystad; på östra kusten sällsynt, t. 

 ex. vid Sandhammar, mellan Viks fiskläge och Stens Hiifvud, Ahus; 

 förekommer stundom inne i landet, t. ex. vid Trelleborg, Benestad, 

 Christianstud mot östra kanalen (Dr. P. Olsson). 



c — De inre kalkbladen tgOligt tandade, fasta, nervigt gropiga, grynbä- 

 rande af rundade gryn, de yttre klolika spetsiga, blomknippen åtskilda, hlad 

 stora, vid basen hjertlika, äggrunda — äggrundt lansettlika. 



747 R. obtnsifolins L. blad i kanten jemna, de inre kalkbladen triangu- 

 lära (med tvärhuggen bas), vanligen långt tandade, platta med jemna 

 kanter. % Juli, Aug. Blad lifligt gröna vägiga, men ej krusiga, rot- 

 bladen och de nedre stjelkbladeu hjertlika äggrunda, blomknippen tät- 

 blommiga åtskilda, de yttre kalkbladen nedböjda eller rakt utstående, 

 de inre under blomningen aflånga — omvändt äggrtmda, frukt långt spet- 

 sad, bredast vid basen. 



Var. diraricatus Fr. de inre kalkbladen bredare, med tänder lika långa 

 med kalkbladets diameter. 

 Förek. allmänt på odlade ställen i näi-heten af byar och gärdar; var. di- 

 varicatus ej sällsynt bland hufvudformen, i synnerhet på slättbygden. 



748 R. acntns L. blad i kanten krusiga, de inre kalkbladen hjertlika kon- 

 kava vågbräddade, kort och tätt tandade. 7\. Juli, Aug. Blad mörk- 

 gröna vågiga och krusiga, rotblad afiångt lansettlika, de nedre stjelk- 

 bladeu hjertlikt äggrunda, de blombärande grenarne långa späda, blom- 

 knippen glesblommiga, vanligen något åtskilda, de yttre kalkbladen 

 spetsiga, uppåtrigLade, do inre under blomningen aflånga ^omvändt 

 äggrunda, det ena slutligen större och med större gryn än de öfriga 

 samt täckande dem, jemnt utdraget i en spets, frukt med sidorna vid 

 midten bredast; sannolikt hybrid af föreg. och M. crispus, till hvilka 

 den utan gräns synes öfvergå. 



Förek. ej sällsynt på odlade ställen, åkrar, vid vägar o. s. v. tillsammans 

 med R. obtusifolius och crispus, t. ex. vid Cimhrishamn, Esperöd, 

 Bästekille. Söfvestad, Skegrie, Hammarlöf, Trelleborg, Lund, Hiirfva 

 m. fl. st. ' 



d — De inre kalkbladen hinnaktiga nätådriga, hela eller kort tandade, 

 utan eller med små runda gryn, de yttre kalkbladen raka trubbiga, blom- 

 knippen tätblommiga sammanflytande, blad stora. 



749 R. conspersus Hn. blad vågbräddade, de nedre hjertlikt äggrunda, de 

 inre kalkbladen konkava vågbräddade, kort tandade hjertlika, tvärt 

 sammandragna i en spets, det ena större och grynbärande. % Juli, 

 Aug. Blad lifligt gröna, rotblad aflångt äggrunda, blomknippen mycket 

 tätblommiga, de inre kalkbladen under blomningen bredt äggrunda, 

 frukt temligen långsträckt, mot båda ändar afsmalnande. 



Förek. temligen sällsynt på odlade ställen, vid vägar, åkerrenar o. s. v. i 

 sällskap med B,, obtusifolius och dotnesticus, t. ex. vid Andrarum, 

 Eljaröd, Lund, Hurfva, Eöstånga, Björka Kropx>s s:n m. fl. st., san- 

 nolikt allmännare i norra Skåne och hybrid af nyssnämnde arter. 



750 R. crisims L. blad aflångt lansettlika, vågbräddade och krusiga, de 

 inre kalkbladen rundadt hjertlika trubbiga, nästan helbräddade. 2j. 



