137 



»a Fam. CJHKMOHOOIACKvE Jiiss. 



335. ATRIPLEX L. *). 

 f Kalkblad till midten sammunt)uxna, nedtill tillhårdnaude. 



765 A. rosea L. hvitwjölig, blad iujgrundt trimnjnlära groftandade, de öf- 

 verstu äggrunda, nästuv oslcaftade, hlomlcnippev i bladiga ax. (T) Aug. 

 Sept. Alnshög- grenig (irt med utsi)ärrade trulibkantiga grenar, blad 

 i synnerhet på undre sidan hvitmjöligM, aldrig sjjjutlika, utan nieralik- 

 fnrniigt groftandade eller med de nedersta tänderna mindre, kalkljlad 

 trianguliira breda, tandade, på ryggsidan upphöjdt nerviga eller stun- 

 dom småknöliga, frön små plattade glänsande, fint punkterade. 



Förek. mycket sällsynt på odlade ställen vid vestra kusten, t. ex. vid Bor- 

 reby och Lomma, troligen numera utgången. 



ff Kalkblad örtartade eller hinnaktiga, nedtill sammanvuxna. 



766 A. Babingtovii Woods. de nedre .^tjelkbladen med något hjertlik bas, 

 spjutlikt triangulära med 3-delfa flikar, bugttandade, kalkblad nästan 

 till midten sammanvuxna, rntformiga småtandade. Aug. Sept. 

 Stjelk grenig af utbredda grenar, fårad hvitmjölig, slutligen glatt, blad 

 köttiga tjocka, i början hvitmjöliga, slutligen gröna, de öfversta spjut- 

 likt lansettlika ända till lansettlika helbräddade, blomkjiiijpen i korta 

 bladiga ax, kalkblad på ryggsidan knnvexa, släta eller småknöliga, frön 

 stora glanslösa punkterade ; synes bilda en öfvergång till föreg. grnpp- 



Förek. temligen sällsynt på hafsstränder på vestra och södra kusten, t. ex. 

 vid Helsingborg (Mag. A. R. Cervin enligt Dr. P. Olsson), Lomma, 

 Malmö (Dr. Westerlund), Köpingeåns utlo]yp (Stud. S. Almqvist), 



767 A. culotheca Rafn. blad triangulära med tvär eller något hjertlik bas, 

 djupt och ojcmnt inskurna, kalkblad stora bladlika triangulära, ut- 

 dragna i en lång, vanligen hel spets, sylliktfliktandade. 0Aug. Se]>t. 

 Större än de närstående arterna med upprätt eller uppstigande stjelk, 

 kalkblad tunna vid basen uätådriga, vanligen otandade på ryggsidan. 

 F()]jande äro dess vigtigaste former : 



c. mucroscpala, blad stora gröna, kalkblad stora bladlika gröna, ut- 

 dragna i en lång helbräddad spets, vid basen något hjertlika, djupt 

 flikade. 



/9 microsepala, blad mindre, hvitmjöliga, kalkblad mindre, med tvärhug- 

 gen bas, ofta tandade på ryggsidan, kortare spetsade. 

 Förek. temligen allmänt längs hela vestkusten, sällsynt på den östra, t. ex. 

 vid AJius; båda formerna förekomma om hvarandra. 



768 A. hastata L. blad triangulära spijutlika med tvär bas, helbräddade 

 eller tandade, de ^öfversta stundom lansettlika, kalkblad rutformiga, i 

 kanten och vanligen äfven på ryggen småtandade. (»_, Aug. Sept. Stjelk 

 vanligen grenig af utspärrade grenar, nedliggande eller uppstigande, 

 blad motsatta eller spiralsittande, i synnerhet de nedre motsatta, mer 



*) Hithörande arter böra undersökas vid fruktmognaden; i artbeskrifnin- 

 gen afses alltid, vid fråga om blomkalken, ^ blommornas kalk i frukt- 

 tillstånd. Artbeskrifningarne inom detta högiigen mångformiga slägte 

 afse här hufvudsakligen de typiska formerna, hvilka dock förenas ge- 

 nom talrika mellanformer, hvilka sannolikt ej sällan äro uppkomna ge- 

 nom hybridisering. 



