138 



eller mindre mjöliga, kalkblad rutformiga, d. v. s. ifrån det bredaste 

 stället afsnialnande mot ändarne, stundom med nästan tvär bas, frön 

 varierande till storlek och skulptur. De förnämsta formerna äro föl- 

 jande : 



« latifolia Wg., sijelk upprätt eller upx>f<tigande,hlad grönahredt iriangti- 

 lära, nästan helbräddade, till större delen motsatta, de öfversta lan- 

 settlika, blomknippen i Icorta ax, kalkblad rutformiga, i kanten och på 

 ryggen glest småtandade. Närmar sig Ä. patula, från hvilken den huf- 

 vudsakligast skiljer sig genom sina vid basen tvära blad. 

 Förek. allmänt på odlade ställen. 



/S deltoidea Bab. stjelk upprätt, blad något wjöliga, tätt och ojevint tan- 

 dade, skärmblad rutformiga, tätt tandade i Jcanten och ^J" ryggen. 

 Närmar sig, till bladform ocli utseende, Ä. calotheca ji microsepala, 

 från hvilken den skiljer sig genom rutformiga, kort tandade och mera 

 jemnt i en kortare spets utdragna kalkblad. 

 Förek. jemte öfriga strandformer ej sällsynt längs vestkusten. 



■y muricata, blad hvasst tandade, spjutlika triangulära, kalkblad trian- 

 gulära med tvär eller något hjertlik bas, tätt och hvasst tandade på 

 ryggen samt i kanterna ända ut i spetsen. Upprätt eller tillochnied 

 nedliggande, vanligen mycket mjölig, i synnerhet utmärkt af det tätt 

 tandade kalkbladen. Närmast föreg. med kalkblad af A. litoralis; möj- 

 ligen hybrid af A. hastata och litoralis. 

 Förek. sällsynt på hafsstränder, t. ex. vid Lomma och Malmö. 



å prostrata Bouch. stjelk grenig nedliggande, blad, äfven de öfre, spjut- 

 lika, föga tandade mjöliga, kalkblad triangulära med nästan tvär bas, 

 glest tandade i kanten, utan tänder på ryggen. På vestra kusten fö- 

 rekomma former, liknande denna, men som genom sina lansetthka öfre 

 blad närma sig former af A. patula. 

 Förek. här och der på hafsstränder, äfven på den östr^a, der den synes 

 vara den allmännaste formen. 



769 A. patula L. blad lansettlika helbräddade eller tandade, de nedre stun- 

 dom spjutlika med framåirigtade flikar och mot skaftet af smalnande 

 bas, kalkblad rutformiga hela eller småtandade. 0Juli — Sept. Stjelk 

 ■ upprätt eller uppstigande, sällan enkel, vanligen grenig af utspärrade 

 oftast gröna grenar, de nedre motsatta. Stundom mycket svår att skilja 

 från former af föreg., från hvilken den skiljer sig genom kort skaftade 

 ock mot basen afsnialnande blad. Varierar med smala helbräddade 

 (var. angustifolia Sm.) eller med bredare spjutlika hela eller tandade 

 blad; blir på hafsstränder mjölig. 



Var. phyllotheca Fr. blad glatta gröna, de nedre spjutlika helbräddade, 

 blommor långt skaftade, kalkblad stora bladlika med något hjertlik 

 bas, nedtill utdragna i en bred, helbräddad spets. Liknar något A. 

 calotheca, från hvilken den skiljer sig genom mera mörkgrön färg, köt- 

 tigare blad, mera nedliggande stjelk samt de f('»ga tandade i en aflångt 

 äggrund spets utdragna kalkbladen (A. calotheca har kalkbladen ut- 

 dragna i en smal lansettlik spets). A. longipcs Drey.? 



Var. farinosa Fr. mjölig, stjelkar talrika utbredda, blad lansettlika hel- 

 bräddade, kalkblad små, triangulära med tvär bas, helbräddade. Lik 

 A. hastata t)' prostrata, men lätt skild genom bladens form. 

 Förek. allmänt på odlade ställen, hafsstränder o. s. v. ; var. phyllotheca 

 på hafsstränder, t. ex. vid Lomma, Malmö och Trelleborg (enl. Stud. 

 S. Almqvist); var. farinosa på hafsstränder, t. ex. vid Malmö, Lim- 

 hamn, Lomma m. fl. st. 



