141 



Aug. Stjelk upprätt, ofta eukel, blad glatta gröna, tunna, kalkblad med 

 rundad rygg, ej fullständigt inneslutande frukten, frön trubbkantiga, 

 glanslösa punkterade. 

 FÖrek. temligen sällsynt på odlade ställen, gator, i gamla trädgårdar o. s. 

 v. i synnerhet i vestra delen, „t. ex. vid Lund, Luxmans Akarp, III- 

 storp i åkrar (H.t C. Roth), A-wm m. fl. st. 



782 C. mtirale L. blad äggrunda, mot basen afsmalnande, hrasstaitdade, 

 blomknippen i ntspärradt gre>nga klasar från bladvccken och toppen. 

 (»j Juli— Sept. Stjelk grenig af uppstigande grenar, blad glatta glän- 

 sande gröna, kalkblad kölade, betäckande frukten, frön glanslösa fint 

 punkterade, hvasskantiga. 



Förek. här och der på odlade ställen, gator, i trädgårdar o. s. v. i vestra 

 och södra delen, t. ex. vid Tortkow (H:r C. Roth), Kullen, Landskrona, 

 V. Karaby, Kejlinge, L. Harrie, Hastad, Lnnd, Malmö, Limhamn, 

 Irelleborg, Ystad, Hammenhög m. fl. st. 



783 C urbicum L. blad triangulära med tvär bas, trubbtanda,de, blomknip- 

 pen anordnade i ett långt, sammansatt ax i toppen. Juli — Sept. Stjelk 

 upprätt nedtill grenig, blad glatta glänsande, kalkblad med rundad rygg, 

 ej helt och hållet betäckande frukten, frön trubbkantiga fint punkterade. 



iörek. temligen allmänt på odlade ställen, vid vägar, gator o. s. v. ; äfven 

 i norra Skånes skogsbygd, t. ex. vid Broby (Apoth. C. O. Hamnström). 



339. SCHOBERIA C. A. Mey. 



784 S. maritima Mey. blad jemnbrcda syllika, på öfre sidan platta, köt- 

 tiga, blågrunn, blomhnippen i bladvecken 3—3-blommiga, tillsammans 

 bildande ett bladigt ax. Juli— Sept. Stjelk än enkel upprätt, än 

 grenig af uppstigande eller nedliggande grenar, kalk betäckande fruk- 

 ten, frön sammantryckta glänsande; ört från några tum ända till en 

 fot hög. 



Förck. på sandiga hafsstränder, ej sällsynt längs vestra kusten, t. ex. vid 

 Kullen, Kidla-Gunnarstorp, Helsingborg, Landskrona, Lundnkra, 

 mellan Barsehäck och Lomma, Lomma, Malmö, Limhamn, Hvellinge, 

 Kämpinge, Trelleborg, Skanör m. fl. st., sällsynt på östra kusten, t. ex. 

 mellan Skillinge och Brantevik (Stud. A. P'alck). 



340. SALSOLA L. 



785 S. Kali L. blad vid basen hinnknntade, syllika taggspetsade, blommor 

 ensamma eller 2 3 i bladvecken. Aug. Sept. Vanligen småluden, 

 grenig af utspärrade, nedliggande grenar, skämnfjäll af blommornas 

 längd hinnkantade, långspetsade, kalkblad under blomningen hinnaktiga, 

 slutligen tillhårdnande och bärande ett rundadt, vanligen vinglikt bi- 

 hang på ryggen. 



Förek. ej sällsynt på sandiga^ hafsstränder i synnerhet längs östra och sö- 

 dra kusten, t. ex. vid Ahus, Yngsjö, JRaflunda, Kivik, mellan Stens 

 Hufvud och Viks fiskläge, Cimbrishamn, Sandhammar, Ystad, Espö, 

 Dybeck, Brasakalit, Böste, L. Beddinge, Skanör, Hvellinge, Malmö, 

 Lomma, Landskrona, Helsingborg, Kulla-Gnnnarstorp, Kullen, Båstad 

 m. fl. st. 



341. SALICORNIA L. 



786 S. herbacea L. stjdk enkel upprätt eller grenig af korsvis ställda, ut- 

 spärrade grenar, blomkriiptpen anordnade i kluhblikt uppsvällda ax, 

 den mellersta i hvarje knippe sittande högre upp än sidoblommorna. 

 Aug. Sept. 



Var. biennis Afz. stjelk vid basen träaktig och rotslående. 

 Förek. här och der på hafsstränder längs vestkusten, t. ex. vid Kullen, 



