148 



Liten nedliggande buske, i växtsätt något liknande S. ripens, men mot 

 norden högre och frodigare, med späda glatta grenar, blad helbra d- 

 dade eller stundom glest tandade, i början ludna och skrynkliga, men 

 mycket snart glatta släta (hos den Skånska formen: hicolor), $ hängcn 

 längre skaftade än hos de öfriga i denna afdelning med bladiga skaft, 

 temligen glesblommiga, frukt konisk förlängd med skaft 4 — 5 gånger 

 längre än honungsfjället. , 



För ek. sällsynt på fuktiga ängar, t. ex. vid Asum, Uyerup, kring Helgeå. 



b — Stift förlänc/dt (längre än märkena), blad på öfre sidan vpphöjdt 

 nerrirja, slutligen glatta. 



820 S. hastata L. stipler hälft JijertUka, blad äggrunda sågade, på undre 

 sidan blågrå vätådriga, ej svartnande vid torkning, hängen skaftade 

 af bladiga skaft, hängefjäll nästan gula. |> Maj, Juni. Den i Skåne 

 och södra Sverige förekommande formen (gothica) är mindre med tjoc- 

 kare, mera upphöjdt nerviga, djupare sågade och vid basen mer eller 

 mindre hjertlika blad, stipler stora sågade talrika, hängen kortare skaf- 

 tade, utvecklande sig samtidigt med bladen, ståndarknappar i b('>rjan 

 röda, frukt långt sylspetsad glatt med skaft dul)belt längre än honungs- 

 fjället. ■ _ ■ "„ ^ 



Förek. temligen sällsynt i torfmossar och kärr, t. ex. vid Asum, Ugeriip, 

 Annelöf, Ref vinge, Barrehy, Björka Kropps s:n (Stud. (_'. .1. Ilultberg), 

 Kulla-Gunnarstorp pä den sandiga hafsstranden m. fl. st. 



821 S. nigricans Sm. stipler hälft hjertlika med rak spets, blad aflångt 

 äggrunda sågade, på undre sidan blågrå, lätt svartnande rid torkning, 

 $ hängen nästan oskaftade, hängefjäll svartbriina. "^ Maj. Högre 

 buske eller tillochmed litet träd med de yngre grenarn(> i början grå- 

 ludna, blad ofta något vågiga niörkgröna, i början håriga, på undre si- 

 dan föga nätådriga och beströdda med små hvita punkter, stipler min- 

 dre än hos föreg. glest tandade, hängen utvecklande sig före eller sam- 

 tidigt med bladen, ståndarknappar gröuljruna, frukt mycket långt syl- 

 spetsad med skaft 3 — 4 gånger längre än homingsijället och mera ut- 

 draget stift än hos föireg. 



Förek. på fuktiga ställen i norra och mellersta Skånes skogstrakter, t. ex. 

 i nordöstra (JUlen kring Helgeå, Askaröd Wester stads sm (Dr. L. Holm- 

 ström), Hesslunda m. fl. st. 



c — Stift kort, blad, åtminstone i början, silkesludna, på öfre sidmt upp- 

 höjdt nerviga. 



822 S. repiens L. blad ovala— lan settlika med tillhakavikna kanter, § hän- 

 gen korta, aflångt cylindriska, fruktskaft 2— 3 gånger längre än ho- 

 nungsfjället, t) April, Maj. Liten buske med nedliggande eller upp- 

 stigande grenar, stipler lansettlika, lilad trub})ig!i eller spetsiga med 

 nedböjd spets, glatta och på undre sidan blågrå eller silkesludna, hel- 

 bräddade eller glest tandade, hängeijäll brunaktiga, frukt glatt eller sil- 

 kesluden med 2-klufna, vanligen gulgWina märken. 



Var. argentea Sm. blad rundade jemte årsgrenarne silfrerglänsande 

 ludna. 

 Förek. allmänt på magra ängar och fuktiga betesmarker; t>or. argentea 

 på sandiga hafsstränder, t. ex. vid Nifbrohusen, Sandhammar, Ynqf^jö 

 m. fl. st. 



823 S. rosmarinifolia L. blad sinalt lansettlika spetsiga med rak spets och 

 platta kanter, $ hängen rundade, fruktskaft 2 -3 gånger längre än 

 honmig.tfjället. t> Maj. Liten nedliggande buske med späda vidjelika, 

 uppstigande grenar, stipler lansettlika, blad långt spetsade, mot båda 



