152 



837 O. usUilata L. skärmhlad föga kortare än fruktämnet, de öfre kalk- 

 bluclen trubbiga, läppen 3-delt med sidojiikarne mycket mindre än den 

 2-klvfna viellanfliken. % Jmii, Juli. Lägre och spädare äu föreg. 

 med smalare atlånga Jjlad, stamknölar hela rundade, skärmblad liiun- 

 aktiga lansettlika, ax tätbloinmigt al' före utslagningen svartröda, små 

 blommor, läppens mellanflik med smal aflång bas tvådelt, ofta med ett 

 litet tandlikt bihang mellan flikarne, sporren rak nedätbiijd, 3-4 gån- 

 ger kortare än fruktämnet, kalk på insidan Ijusi-öd med mörkare pric- 

 kar, på utsidan mörkröd. 



Förek. bär oeh der på torra ängar, backar o. s. v. i hela södra och mel- 

 lersta Skåne, t. ex. vid Arup, mellan Magiehem och Tirösurp, E.speröd, 

 Mörum, Söfvestad, mellan £jkeröd. och Ramsåiia (Dr. P. Olsson), t^jö- 

 rup, Villie, Trelleborg, Fru Alstad, Blentarj), Romeleklint, Brandsta- 

 holm, Skartofta (H:r C. Roth), Fogelsång, Kärrbg, Hillesbory, Wall- 

 åkra, Helsingborg m. fl. st. 



838 O. Morio L. skärmblad af fruktämnets längd, de of re kalkbladen trub- 

 biga, läppen 3-klufven af lika stora, nästan likformiga rundade Jlikar. 

 T\ Maj, Juni. Vanligen gröfre än föreg., stamknölar rundade hela, blad 

 aflånga, de nedre utstående, närmade till hvarandra, de öfre upprätta, 

 slidlika stjelkomfattande, ax glesblommigt af stora blomnmr, skärmlilad 

 lansettlika färgade, de nedre 3 — 5-, de öfre 1-nerviga, de öfre kalkbla- 

 den vaidigen purpurröda med gröna ådror, läppen röd med mörkare 

 fläckar, sällan hvit, dess sidotlikar småtandade, sporren nästan rak fiiga 

 kortare än fruktämnet, horizontalt utstående eller uppåt rigtad. 



Förek. temligen allmänt pä fuktiga betesmarker och ängar, med undantag 

 af furubygden. 



ff Två af de öfre kalkbladen slutligen utstående eller tillbakabujda. 

 a — Stamknölar hela. 



839 O. mascula L. skärmblad af fruktämnets längd, de öfre kalkbladen 

 spetsiga, läppen grundt 3-klufven af föga olikstora, taudade Jlikar. "2). 

 Maj, Juni. Högre och gröfre än föreg. med aflånga stamknölar, blad 

 aflånga, stundom fläckiga, de nedre utstående och närmade till hvaran- 

 dra, det öfversta slidlikt, ax rikblommigt, nästan cylindriskt, af stoi'a 

 violettröda, inuti blekare och rödfläekiga blommor, skärmblad färgade, 

 1-nerviga, läyjpens njellanflik vanligen urnupen, sporren af fruktämnets 

 längd uppåtrigtad och slutligen rak. 



Förek. allmänt i skogar och busksnår, men saknas i furubygden. 



b — Stamknölar i spetsen grvndt klufna, aflånga. 



840 O. sambucina L. skärmblad mycket längre än fruktämnet, de öfre kalk- 

 bladen trubbiga, läppen naggad, vanligen tydligt 3-klufven med mindre 

 mellanflik. % Maj, Juni. Låg växt med aflånga, i spetsen 2 -3-klufha 

 stamknölar, blad ofläckade aflånga, ax kort tätblonnuigt af stora pur- 

 purröda, inuti gula och rödfläekiga, eller gulhvita, inuti rödfläekiga 

 blommor, skärmblad nästan jemn])reda, de nedie mångncrviga, uågot 

 örtartade, sporren af fruktämnets längd, rak nedåt rigtad. 



Förek. sällsynt på betesmarker och torra ängar, t. ex. pä Kungsmarken 

 nära Lund, Engelholm, Arup. 



c — Stamknölar djupt handdelta, plattade. 



841 O. maculata L. stjelk tät O—lO-bladig, blad f rim smalare bas oflångt 

 lansettlika, de )iedre skärmbladen af fruktämnets längd, de öfre kor- 

 tare. % Juni, Juli. Blad vanligen bredast ofvan midteii, de öfversta 

 ej nående till blommorna, oftast bruufläckiga, ax tätblommigt, i början 



