162 



Förék. här och der i bokskogarne i vestra och södra delen, t. ex. vid Ro- 

 senhuH på HaUandsås, Knllen, Gylailt, JRuwIösa, Mam-^^tov]), Tåbehmd 

 vid V. Sallentp, Oppma, Beftev, Dalby hästhage, Alnnrp, Kragelwlm 

 m. fl. st. 



ff Blad ensamma från lökstammen. 



884 G. minima Schidt. lökstam inneslutande två löH-noppar, kalkblad af- 

 långt lansettUka, spetsiga med nthöjd spets. '2j. Maj, g. blr. Rotblad 

 smalt jemnbredt, nästan platt, det nedersta hylshladet något aflägsnadt 

 från blomflocken, lansettlikt, kortare än den 2 — 7-blommiga flocken, be- 

 tydligt större än de öfriga hylsbladen, kalkblad, blomskaft och hylsblad 

 glatta. 



Förek. ej sällsynt i fuktiga skogar och gamla trädgårdar lifver hela pro- 

 vinsen. 



885 G. liitea Ker. lökstam inneslutande en lökknopp, kall-blad aflångatrvb- 

 biga '2|- April, g. blr. Rot))lad betydligt bredare än hos fVn-'pg., till- 

 spetsadt, det nedersta hylsbladet sniRlt lansettlikt, vanligen längre än 

 den 2 — 9-blommiga flocken, större än de öfriga 2—1 hylsbladen, jemte 

 dem i kanten vanligen hårigt, blomskaft och kalk glatta. 



Förek. allmänt i skogar och på odlade ställen 



886 G. stenopetala Meich. lökstam med tvänne ur lökfjälht utskjutande, 

 skaftade lökknop2)ar, kalkblad smalt ajlånga, nästan spetsiga. 2| April, 

 g. blr. Lökknoppar omvändt äggformiga, gulaktiga, kalklilnd längre 

 och smalare än hos föreg., hvilken den annars liknar. 



Var. pratensis, lökknopimr äggformiga , kortare ftkaftade. ljust violetta, 

 kalkblad bredare ocJi kortare. 

 Förek. här och der i åkrar i synnerhet i vestra Skåne, t. ex. vid Sa. r tor ji, 

 Alstorp, mellan V. Kciraby och Keflinge, Lund flerestädes, Noranå 

 Burlöfs s:n, Malmö, Dalby. Fogeisäng, Färlöf, Jlyby, 7?arff m. fl. st. ; 

 i östi'a delen sällsynt, t. ex. vid Vidtsköfte, Christianstad (enl. uppgift 

 i Malmö Hand. och Sjöf. Tidning N:o 35, 1866); rar. j^iatensis -ph gr?is- 

 bevuxna ställen, t. ex. vid Uppåkra på kyrkogården samt flerestädes i 

 trakten deromkring. 



383. ASPARAGUS L. 



887 A. officinalis L. .itjelk upprätt gr enig fjäHheklädd, med kni2)pevis för- 

 enade bladlika, grenbildningar från vinklar ne af de yngsta grenarnes 

 fjäll. 1)- Juni, gulgr. blr. Rotstock utsändande köttiga fjällbeklädda 

 grenar, som ofvan jord utvilxa till greniga stjolkar, ("»'t glatt, blommor 

 1 — 3, slutligen hängande, utgående från såväl de axillor, från hvilka 

 vanliga grenar utgå, som dem, i hvilka de bladlika smågrenarne sitta, 

 kalkens flikar rundade, dubbelt längre än kalk])ipen, bär nida. Sr. 

 Sparris. 



Förek. sällsynt såväl på liafskusten, t. ex. vid Mahnö söder om staden, 

 L. Hammar, Ystad, Sandhammar, som i skogar och på odlade ställen, 

 t. ex. vid Ortofta, Alnarp, Roslätt. Denna scdnare form närmar sig 

 mest den odlade (var. altilis) och är, sävidt fcirfattaren vet, i sednare 

 tider ej återfunnen; strandformen synes vara fullkomligt vildt växande 

 och utgör en särskild form (strictus Deth.). 



384. CONVALLARIA L. 



f Blomskaft utgående från en underjordisk .stam. 



888 C. majalis L. blad bredt lansetilika, blommor hängandet ensidig klase, 

 kalk rundadt klocklik. 4 Maj, Juni, hv. blr. Rotstock krypande, utveck- 

 lande en blomstängel, som vid basen omgifves af ett knoppQäll samt 2 



