171 



930 P. fluitans Roth. de flytande bladen läderartade, långt skaftade, lan- 

 settlika, de i vattnet nedsäukta qvar Hittande Jane/sträckt lunsettlika, 

 småfrukter med kolad rygg. IX Juli, Aug. Stjelk trind, stundom nå- 

 got greuig, blad vid basen ^jlatta, med ]iä ölVe sidan något kulli"iga 

 skaft, l)loniskaft mot spetsen något uijpsvällda, sniåfruktei' stora grön- 

 aktiga, något saniniantrjukta. 



Vörek. hällsyut i åar, t. ex. i Hönneå (i sednare tider förgäfves eftersökt), 

 Hclgeå såsom niira Nymölla Emitslöfa n:n (Dr. P. Olsson), Broby (för- 

 gäfves eftersökt af Apoth. C. O. Hamnström). 



931 P. coloratus Horn. alla bladen kort skaftade, tunna hinnuktiga, nät- 

 ådriga, oiuihi- äggrunda, ranligen med grundt lijertUk bas, småfruk- 

 ter med kölad rygg. Tj. Juli, Aug. Stjelk enkel eller något grenig, 

 trind, bladskaft kortare än bladskifvan, blomskaft upptill något tjockare, 

 fruktax med tätt sittande, små och något sammantryckta småfrukter ; 

 närmar sig genom sina hiunaktiga, kort skaftade l)lad P. luceus. 



Förek. sällsynt i torfmossar vid Ärrie. 



b — De öfre bladen skaftade, något läderartade (saknas stundom hos P. 

 gramineus L), de nedre oskaftade. 



932 P. rnfescens Schrad. stjelk enkel, de öfre bladen aflångt spadlika— 

 omvändt äggrunda, de i vattnet nedsänkta smalt lansettlika, mot båda 

 ändar afsmahiande, blomskaft jemntjocka, småfrukter med kölad rygg. 

 2}- Juli, Aug. De öfre bladen än läderartade än mera tunna hinnak- 

 tiga, trubbiga, rödaktiga, kort skaftade, stipler stora snart bortdöende, 

 blomskaft ej tjockare iin stjelken. 



Förek. allmänt i åar, vatteugvafvar och dammar, sällsynt i norra delen, t. 

 ex. vid Lunnom Brobg sm (Apoth. C. O. Hamnström). 



933 P. nitens Web. stjelk grenig de öfre bladen aflångt lansettlika, de i 

 vattnet nedsänkta smalt lansettlika med bred, hälft .stj elkomfattande 

 bas, blomskaft upptill något tjockare, småfritkter med föga kölad rygg. 

 ■4 Juni— Aug. De flytande bladen än något läderartade än hinnaktiga, 

 stipler stora, starkt strinimiga, än qvarsittande (på former i stillastående 

 vatten), än snart bortdöende, de nedsänkta bladen glänsande, i kanten 

 sträfva, än raka långsträckta (a salicifolius) än korta och i spetsen ut- 

 böjda, blomskaft tjockare än stjelken. 



Förek. ej sällsynt i åar och vattengrafvar med djupt vatten, t. ex. vid Or- 

 kelljiinga. Löddeström, Stångby, Kongaö mossar, Krageholm m. fl. st. 



934 P. gramineus L. stjelk grenig, de öfre bladen aflånga— ovala (ofta 0), 

 de i vattnet' nedsänkta smalt lansettlika, mot båda ändar af smalnande, 

 blomskaft npptdl något tjockare, småfrukter med rundad rygg. "^ Juni 

 Aug. Mycket varierande till bladform, de i vattnet nedsänkta bladen 

 alltid mörkaie, brungröna ej glänsande, i kanten släta, samt med rak 

 spets, de öfre flytande bladen, då sådana finnas, läderartade eller hinn- 

 aktiga, blom.«kaft tjockare än stjelken. 



Förek. allmänt i åar, insjöar, vattengropar o. s. v. 



c — Alla bladen nedsänkta i vattnet, genomskinliga hinnaktiga, nästan 



oskaftade. 



935 P. lucevs L. stjelk trind, blad kort skaftade aflånga— la-nscttlika, udd- 

 spetsade, i kanten sträfva, blomskaft uppåt tjockare, småfrukter med 

 rundad rygg. T\. Juli, Aug. Stjelk grenig, de öfre bladen stundom med 

 medelnerven utdragen i en lång bågbfijd spets, som olta är längre än 

 bladet (var. acuminuias), sti))ler stora örtartade, blomskaft tjockare äu 

 stjelken, kortare än blomstödjebladen. 



Förek. allmänt i åar och insjöar. 



