178 



utbilfiade blad, för öfrigt bladlösa tumia och triiida, liylsbladlängTe än de 

 rundadt äggformiga axen, skärmfjäll aflångt äggrunda iiddspetsade, stån- 

 dare 2 eller 1, märken 3, frukt strimmig. 

 Förek. på öfversvämmade fuktiga, helst sandiga ställen längs hafskusten, 

 men också vid stränder af åar och insjöar, t. ex. vid Mosenhiilt Förs- 

 löfs s:n (Stud. J. M.^A. Jönsson), ÖrkeVjnvga, utmed HeVje å vid 

 Broby och Nöbhelöf, Arup, meUaii JRavu^jö fich 3Iö]le?m]t,Krapperup, 

 mellan Höganäs och hafvet, Helsingborg, Af varp N. Vranis s:n, Skä- 

 ralid, Bisebergagårdoi vid Bönneå (Stud. C. J. Boström), Lomma, 

 SUfåkrasjön, Snogeholmssjön (H:r C. Roth), Skattar, Gislöf, mellan 

 Ystad och Käseberga, Högestad i dalen, Gladsa.c (Stud. A. Falck), 

 mellan Böruni och Stens Htiftmd m. fl. st. 



fff Ax anordnade i ett tvåsidigt ax. 



970 S. compressus Fers. blad platta kölade, hylsblad bladUka, vanligen 

 längre än blomställningen. 2] Juni, Juli. Rotstock krypande, strån 

 upprätta, vanligen ofvan midten bladbeklädda, rundadt trekantiga, blad 

 i kanten vanligen sträfva, småax talrika (5 12), 6 -8-blommiga, skärm- 

 fjäll 5-nerviga, kalkliorst 3 - ti, mycket längre än frukten. 



Förek. temligen allraiint på fuktiga, gräsbevuxna ställen. 



971 S. rufus Schrad. blad halftrinda rännformiga, hylsblad. vanligen Jiitiii- 

 aktiga och mycket kortare än blomställningen. 2). -Tuni, Juli. Rotstock 

 krypande, strån trinda än fotshöga endast nedtill bladbeklädda (/. ma- 

 jor) än några tum höga, ofta bågböjda, ofvan midten bladbeklädda (f. 

 baltica), blad i kanten släta, småax få (3—6), vanligen 3-blommiga, 

 skärmfjäll 3-nerviga, kalkborst ofta felande. 



Förek. här och der på gräsbevuxna hafsstränder, såväl längs vestra (f. ma- 

 jor) som östra kusten (f. baltica), t. ex. vid Vegeholm, Kullen, Bar- 

 sebäck, mellan Malmö och HcelUnge; den mindre formen (f. baltica) 

 förek. vid Skanör, Espcröd, Edenryd (H:r C. Roth), Sis.<>ebäck (Dr. 

 P. Olsson) m. fl. st. 



ffff Ax talrika, anordnade i en grenig blomställning i stråets spets. 



972 S. maritimus L. vtrå hvasst trekantigt, bladigt, skärmfjäll glatta två- 

 klvfna med en idlöpandc medelnerv, blomställning föga grenig, nästan 

 hiifviidlik. 2) Juli, Aug. Rotstock kryjiande, utsändande grenskott, 

 som i spetsen uppsvälla till knölai', blad platta, pä undi'e sidan något 

 kölade, blomställning omgifven af 2 eller Hora bladlika hylsblad, som 

 äro längre än blomställningen, småax äggformiga — aflånga, kalkborst 

 1 — 6, kortare än frukten, ståndare och märken 3. 



Förek. här och der pä hafsstränder, t. ex. vid Kullen, mellan Höganäs 

 och Nyhamn, Helsingborg, Landskrona, Barsebäck, Löddeköjnnge, 

 Lomma, Malmö, Abekås, Hörte, Char lottenlund , Köpingeåns utlopp, 

 Cimbrishamn, Stens Hiifvud, Esp)eröd, Ahus, Landö m. fl. st. 



973 S. sylvaticHS L. strå rundadt trekantigt, bladigt, skärmfjäll glatta hela 

 uddspetsadc, blomställning mycket grenig, nästan flocklik. '2j. Juni, 

 Juli. Rotstock utvecklande korta bladskott och långa krypande gren- 

 skott, blad platta kölade, i kanterna och längs kcilen sträfva, småax 

 mörkgröna äggformiga, nästan alla oskaftade och samlade i hnfvudlika 

 skaffade gytlringar, kalkborst G af fruktens längd. 



Förek. på fuktiga skogsängar i närheten af åar och bäckar. 



974 S. lacustris L. strå trindt, nästan bladlöst, skärmfjäll hårbräddade, 

 tvåkliifna med en utlöpande mcdelnerv. % Juli. Rotstock krypande, 

 strån rent gröna eller gulaktiga, upprätta, 2 — 3 alnar höga, nedtill slid- 

 beklädda, den öfversta eller båda de öfversta slidorna med kort ränn- 



