192 



Förek.. här och der i kärr och gropar, t. ex. vid MöUeröcJ. Helsingborg, 

 Wrriws Giomarstorp. Mnmstorp, mellan Asmunätnrp oahRönveberga, 

 SteJiag, Gitchnunätorp. Borhoida, Sviaiy, FogeJsång, Alnarp, V. Tveet, 

 Roslätt, Knpingeån, KragehoJm, Christionstad \iå Isfcrnäset och Här- 

 löfs tegelhruh (Dr. P. Olsson), Lvnnoni Broby s:n (A]inth. C. O. Hamn- 

 ström), Arnp) m. fl. st. 



1037 C. riparia Curt. strän skarpt trekantiga, ^ ax H — ö, fruktgöuimen 

 nästan upprätta, äggrundt lansettlika, af skärmfjällens längd eller 

 längre, från midten afsmnlnande, pn yttre sidan kullriga, mindre upp- 

 höjdt neringa. % Juni. Rotstock med grenskott, strän 2 — 4 fot höga, 

 upptill sträfva, blad pA öfre sidan nästan gröna, under blägröna, jemte 

 slidonia genom de starkt framträdanfle tvärnerverna nätådriga, ^ ax 

 tjocka svartbruna, tätt närmade, nästan oskaftade, alla skärmfjällen spet- 

 siga, $ ax 3-4, de nedre något skattade, skärmfjäll svartbi-una, trub- 

 biga med utlöpande sträf medclnerv, fruktg(>mmeu grönbruna med tvä- 

 klufvet spröt. 



Förek. här och der vid stränder och i kärr, t. ex. vid Tmmeberga å, Höör, 

 Ringsjön, Beften, Brodda, Boslätt, ön Läbeck i KrageJwlmssjön. Jer- 

 resta hallar (Stud. A. Falck), Sissebäck m. fl. st. 



1038 C. resicuria L. strån .skarpt trekantiga, fruktgömmen nästan upp- 

 rätta, uppblåsta äggrundt lansettlika, längre än skärmfjällen, ^ a.v 

 ovala, bind platta gröna. 2) Maj, Juni. Rotstock krypande, strån 

 sträfva, 1—2 fot höga, ,} ax 2—3, ljusbruna smala åtskilda, det öfver- 

 sta skaftadt, $ ax 2-3 skaftadc med sträfva skaft och ej sällan ned- 

 böjda, det öfversta merendels oskaftadt, skiirmfjäll ljusbruna spetsiga, 

 fruktgömmen gulaktiga, afsmalnande i ett 2-klutVct spröt. 



Förek. allmänt i kärr och vid stränder. 



1039 C. ampullacea Good. strån rundadt trekantiga, fruktgömmen utspär- 

 rade, uppblåsta, nästan klotrunda, längre än skärmen, ^ ax cylindri- 

 ska, blad hoprullade blågröna. T\. Juni. Rotstock krypande, strån 

 endast mellan axen sträfva, för öfrigt släta, 1 — 2 fot höga, ^ ax 2 — 3 

 smala åtskilda, mörkbruna, det ('jfyersta skaftadt. $ ax ofta något båg- 

 böjda, det öfversta oskaftadt, de (")friga skaftade af släta skaft, skärm- 

 fjäll spetsiga mörkbruna med grön medelnerv, fruktgömmen gula, tvärt 

 samniandragna i ett tvåklufvet spröt. 



Förek. allmänt i kärr och vid stränder. 



»41 Fam. fÄRitMIMK^ Juss. 

 414. TRITICUM L. 



f Nerverna pn bladens öfre sida upphöjda tättsittande. beklädda med 

 strödda, smnborst. 

 1040 T. juncenm L. blad styfva ej sträfva, ax med mycket bräckligt skaf t, 

 småax 4—8-blommiga, föga längre än stängellederna, skärmfjäll tvär- 

 huggna, nästan okölade, 9 Il-nerviga, kronsknl trubbiga glatta. T\- 

 Juni, Juli. Hela växten hvitgrå, rotstock krypande, utvecklande gi'en- 

 skott, strån ','2 2 fot höga, nedom midten bladiga, uppstigande, blad 

 långspetsade, slutligen hoprullade med talrika hår på nerverna, axets 

 skaft glatt, skärmfjäll ungefär '/^ kortare än småaxen, med föga upp- 

 höjda, ett stycke nedanför spetsen upphörande nerver ; har en form med 

 stora (var. megastachyum), en annan med små (var. microstachyum) 

 ax, liksom de öfriga arterna. 



