193 



Förek. ej sällsynt på sandiga hafsstränder längs såväl östra som vestra 

 kusten, t. ex. vid Höganäs, Kullen, Kulla Gunnarstorp, Lomma, Ska- 

 nör, Falsterbo. Ystad och derifrån längs stranden till Sandhammar, 

 Cimhrishamn, mellan Vik och Stens Htifrud, Sissebäck m. fl. st. 



1041 T. strictutn Deth. blod styfva ej sträfva, ax med bräckligt skaft, små- 

 ax 4 -ö-blommiga, nästan dubbelt längre än stängellederna, skärmfjäll 

 tydligt kölade, spetsiga, 5 9-ncn-iga, det yttre kronskalet trubbigt. 

 2j. Juni, Juli. Strån up])räfta, I- -3 fot hiiga, jcmte bladen grågröna, 

 blad slutligen hoprullade mod bukiga slidor, axskaft mindre l)räckligt 

 än hos föreg., glatt eller hårigt, skännfjällen '/< kortare än småaxen, 

 med sidonerverna föga framträdande och upphörande ett stycke nedan- 

 för spetsen, det yttre kronskalet nedtill hårigt. T. hebestachyum (i 

 megastachyum Hn. Skand. Fl. 

 Förek. sällsynt på sandiga hafsstränder längs östra kusten, t. ex. vid Ahvs, 

 mellan Cimbrishanm och Vik, Köpingeåns utlopp). 



1012 T. hebestachyum Fr. blad styfra, på öfre sidan sträfva, ax med nå- 

 got bräckligt skaft, småax 4—8-blommiga, merendels dubbelt längre än 

 stängellederna, sknrwfjidl trubl/iga, 5 — 7-nerviga, det yttre kronskalet 

 trubbigt. '^■ Juni, Juli. Blågrön, strån ensamma spensliga, styfva upp- 

 rätta, 1 — 3 fot höga, blad slutligen hoprullade, småax glatta eller hå- 

 riga, skärmfiäll ända till '-"/a ^^ sin längd jemnbreda, derifrån afsmal- 

 nande mot spetsen, med starkt upphrgda, nästan ut i spetsen nående 

 nerver, ungefiir '/j kortare än småaxen, det yttre kronskalet med kort 

 borst, liksom ej sällan äfven hos de föreg. 

 Förek. sällsynt på sandiga hafsstränder längs södra och östra kusten, 

 t. ex. vid Dalköpingeåns utlopp) (Stud. S. Almqvist),^ Hammar Ingel- 

 stads h:d (Dr. P. Olsson), Köpiingeåns utlopp, Ahus m. fl. st. 



1043 T. campestre Gren. <0 Godr. blad styfra, mycket sträfva, ax med segt 

 skaft, småax talrika G—10-blommiga, dubbelt längre än stängellederna, 

 skärmfjäll 7 O-nerviga, trubbiga, det yttre kronskalet nästan tvär- 

 hugget. 4 Juni, Juli. Mycket lik föreg. och mcVjligen en varietet af 

 densamma; synes skilja sig från denna genom mera tufvade strån, mera 

 sträfva blad, talrikare småax, talrikare grrifre nerver på skärmfjällen, 

 samt genom det nedre tvärhuggna och borstlösa kronskalet. Författa- 

 ren har ej haft tillfälle att jemföra denna form med den äkta T. cam- 

 pestre, med hvilken Stud. S. Almqvist (Bot. Not. 1865 pag. 152) anser 

 den Skånska formen vara identisk. 



Förek. sällsynt vid Malmö på vestra hanniarmen (Dr. P. Olsson). 



1044 T. acutum DC. blad slaka sträfva, ax med segt skaft, småax 4—8- 

 blommiga, ungefär '/^ längre än stängellederna, skärmfjäll 7-nerviga 

 spetsiga, det yttre kronskalet spetsigt. % Juni, Juli. Ört nästan rent 

 ljusgrön, rotstock krypande, strån nedliggande eller uppstigande, 1 — 3 

 fot höga, blad först temligen sent något hopvikna, skärmfjäll nedom 

 midten bredast och derifrån jemnt afsmalnande mot spetsen, deras si- 

 donerver ej nående spetsen, nedre kronskalet borstlöst. 



Förek. ej sällsynt på sandiga hafsstränder, t. ex. vid Kullen, Helsingborg, 

 Lomma, JJalköpingeåns utlopp, Ystad, Köpingeåns utlopp. Sand- 

 hammar, Cimbrishamn, mellan Jiörum och Stens Hufvud, Ahus 

 m. fl. st. 



// Nerverna jyå bladens öfre sida beklädda med en enkel rad af hår eller 



borst. 



1045 T. repens L. rotstock lång krypande, yttre kronskalet borstlöst eller 

 med kort rak borst. T\. Juni, Juli. Strån 1—3 fot höga, ensamma, 



13 



