200 



grenar mycket korta, 2—4 från de nedre fästpunkterna, småax matt- 

 gröna, vanligen småludna, borst något kortare än kronskalet. 

 Var. hjostachys M. <& K. amåux glatta. 



Förek. allmänt på tori'a ställen, backar, vid vägar o. s. v. ; var. lejostachys 

 mera sällsynt bland hufvudformen. 

 * hordeaceus Wg. strån låga, tätt tvfvade, vippa enkel axformig, med 

 glatta småax. 



Förek. här och der på torra sandiga ställen, t. ex. vid Kullen, Rönnarp, 

 Odensjön, Keflinge och Lackalänge, Lomma, Ltmd, Weberöd, Har- 

 lösa, Malmö, Limhamn, Trelleborg vid Fågelvik (Skolyngl. J. A. Borg- 

 man), Kåseberga, Andrarnm, Htrö, Balsberg, Beckaskog, Brobg (Apoth. 

 C. O. Hamuströni) m. fl. st. 



425. BRIZA L. 



1076 B. media L. blad sträfva med släta slidor och korta tvärhuggna snärp, 

 vippa upprätt med utstående hårfina grenar och nästan hjertlika 

 småax. Tj. Juni, Juli. Strån upprätta glatta, omkring fotshöga, småax 

 med violett anstrykning. 



Var. pallescens Doell. småax hlekgröna. 

 Förek. allmänt på torra ängar och betesmai"ker ; var. pallescens vid Kulla 

 Rörums s:n bland hufvudformen (Stud. A. Falck). 



426. POA L. 

 f Yttre kronskalet med 5 tydliga nerver. 



1077 P. sudetica Hcenke. bladslidor tvåeggadt pilatta sträfva, med i spetsen 

 rundade snärp, strån sammantryckta sträfva, kronskal nästan glatta. 

 ■^j- Juni, Juli. Rotstock kort kry^jande, utvecklande från sidorna starkt 

 hoptryckta grenskott, strån 2—4 fot höga jemte de mycket breda i spet- 

 sen huflikt sammandragna bladen lifligt ljusgröna, vippan med aflång 

 omkrets, dess nedre grenar vanligen 5 från hvarje fästpunkt, länga hår- 

 fina, den största från hvarje fästpunkt endast i den öfre tredjedelen 

 bärande småax, dessa sednare ljusgröna, 3 -5-blonmiiga, kronskal vid 

 basen något håriga på medelnerven (åtminstone hos den Skånska formen). 



Förek. sällsynt i fuktiga skogar, t. ex. vid Gudmundtorp i l^nclierna.; äf- 

 ven uppgifven för Belteberga, hvarifrån författaren dock ej sett några 

 exemplar. 



1078 P. trivialis L. bladslidor föga sam,mantryckta, sträfva, med spetsiga 



snärp, strån trinda, merendels sträfva, kronskal försedda med ludd. 

 2}- Juni, Juli. Strån tätt tufvade, ej sällan vid basen utvecklande blad- 

 bärande, på marken nedliggande grenskott, 2 — 3 fot höga, sällan släta, 

 jemte bladen vanligen mörkgröna, blad smala, i spetsen något hop- 

 dragna, vippan pyramidlik med tätt sittande ax, dess grenar från de 

 nedre fästpunkterna vanligen 5, småaxen 3-blommiga, merendels med 

 violett anstrykning. 

 Förek. allmänt på fuktiga ängar, vid vägar, på åkerrenai' o. s. v. 



1079 P. pratensis L. bladslidor trinda, sluta, med korta tvärhuggna snärp, 

 strån trinda släta, kronskal i kanterna och på ryggen försedda med 

 ludd. 2|. Juni, Juli. Rotstock långt krypande, utvecklande underjor- 

 diska fjällbeklädda grenskott, strån jemte bladen ljusgröna, 2 — 3 fot 

 höga, stjelkblad i spetsen huflikt sammandragna, kortare och l)redare 

 än rotbladen, vippan pyramidlik med tätt sittande ax, dess grenar från 

 de nedersta fästpunkterna vanligen 5, småax 3- -5-blommiga, ofta med 

 violett anstrykning. 



Varierar mycket; dess mest anmärkningsvärda formförändringar äro föl- 

 jande : 

 Var. angustifolia Rchb. rotblad trådlika hoprullade. 



