203 



palustrin), blad vanligen inrullade släta med utdraget snärp, vippan 

 nästan axlik med grenarna vanligen nästan enkla, vid basen ej bärande 

 småax, dessa temligen stora och fåtaliga pä livarje gren, 5— 8-blom- 

 miga, vanligen mer eller mindre violetta, vippans allmänna skaft trindt 

 och på ena sidan fåradt, nedre skärmljället nästan hinnaktigt, otydligt 

 trencrvigt, yttre kronskalct än nästan spetsigt än tvärhugget eller tre- 

 tandadt, med skarpt framträdande medelnerv, som i spetsen bildar nä- 

 stan en köl. 

 Förek. ej sällsynt ])ä hafsstranden längs vestkusten, t. ex. vid Torekoiv, 

 Bantad, Kullen, Landskrona, M^dmö m. fl. st. 



1090 G. conferta Fr. vi2)2>[/renar från de nedre fästpunkterna vanligen 5, 

 alla iinjcket .strof ra, äfrcn vid fruktmognaden utstående. 2j- Juni, Juli. 

 Strån omkring (jvartershfiga tulVadc, vid basen något nedliggande och 

 ej sällan rotslående samt utvecklande upprätta grenskott, blad korta 

 breda, plattade, på öfre sidan sträfva, bladsnärp utdraget, vippan med 

 det alliniinna skaftet trindt, ej fåradt, styf upprätt, mycket tätblommig, 

 vippans grenar under blonmingeu något sammandragna, tjocka styfva, 

 nästan ända från basen bärande småax, de större flera gånger grenade, 

 småax mindre än hos föreg., större än hos fijlj., 5— 8-blommiga, skärm- 

 fjäll mex"a fasta ocli örtartade, det större tydligt 3-nervigt, det yttre 

 kronskalet mera tydligt nervigt, i spetsen nästan köladt af den skarpt 

 framträdande medelnerven, tvärhugget eller tretandadt. 



Förek. sällsynt på ruttnad tång vid Broby niira IngelstoriJ (men ej pä 

 många år återfunnen). 



1091 G. distans Wg. vippgrenar från de nedre fästpunkterna vanligen 5, 

 alla nästan släta, vid fruktmognaden tillhakahöjda. ^j. Juni, Juli. Strån 

 tufvade uppstigande, vanligen vid basen utvecklande ujipstigande gren- 

 skott, blad platta, på öfre sidan sträfva, med kort snärp, vippan med 

 det allmänna skaftet halftrindt, ofaradt, under Ijlomningen med utbredda, 

 nästan till midten nakna grenai-, af hvilka de större äro flera gånger 

 grenade, småax mindre än hos de föreg., 4 -6-blommiga, vanligen mer 

 eller mindre violetta, skärmfjäll liinnaktiga, otydligt nerviga, yttre kron- 

 skalet otydligt nervigt, i spetsen rundadt, helt eller tretandadt. 



Förek. temligen allmänt på hafssträndcr samt pa fuktiga ställen. 



428. CATABROSA 1'. B. 



1092 C. aquatica P. B. blad i kanten föga sträfva, nästan trubbiga, vippa 

 stor pyramidformig, med i- 8 från de nedre fästpunkterna utgående, 

 nästan släta grenar. 2}. Juli, Aug. Strån 1 — '/i fot höga, nedtill kry- 

 pande, rotslående och greniga, blad platta, bladsnärp korta, småax 

 med violett anstrykning, i spetsen hinnaktiga, 1-2 — .5-blommiga, oftast 

 2-blommiga, yttre kronfjället tvärhugget, smånaggadt. 



Förek. temligen allmänt på våta ställen. 



429. MOLINIA b'chrank. 



1093 M. coerulea Mönch. blad långt spietsade, ^jå öfre sidan vid basen 

 långhåriga, vippa stor sammandragen, vanligen bläaktig. 2|. Juli, 

 Aug. Strån 1 — 3 fot höga upprätta, tufvade och vid basen slidbeklädda 

 samt nästan lökformigt uppsvällda, bestående af outvecklade stängelle- 

 der, på hvilka följa tvännc titvecklade, af hvilka det nedersta är tem- 

 ligen kort, det öfversta de)-emot mycket långt, bildande större delen 

 af strået, bladsnärp förvandladt till en hårkant, vippans grenar vanligen 

 2 från hvaijc fästpunkt, flera gånger grenade nästan ända från basen, 

 småax aflånga 2 - 3-blommiga, bläaktiga med brunaktiga skärmfjäll. 



Var. arundinacea Schrk. högre med större vippa af mera utspärrade 

 grenar, småax talrikare, mera grönaktiga. 

 Förek. allmänt på fuktiga betesmarker och skogsängar; var. arundinacea 

 på Jerrestads hallar (Stud. A. Falck). 



