215 



spetsade, aftagamle i storlek mot basen och si^etscn, jemte stambladets 

 medeluerv Ijiill-lösa, pä undre sidan beklädda med små (endast vid för- 

 storing synliga) gula glandlcr, bladflikar af andra ordningen aflånga, 

 tpubbiga eller grundt urnupna, med hvaije sidoncrvs båda grenar bä- 

 rande en fröpliitt, svepefjäll snart afiallande, glandelbärande och i kanten 

 fransade, fruplättar slutligen iätt niirniade, men ej sannnanHylande. 

 Förek. sällsynt på skuggrika fuktiga stiillen, i synnerhet i klippspringor, 

 t. ex. vid Skärulid, Klöfva/ioUor, i norra delen af Tos.yö .s;« samt vid 

 Svartebfick nära Bösjöholm. 



1143 P. Thehjptcris Roth. stumhhdl 2 gånger ixtnleU, flikar af första ord- 

 ningen oskaftade, de frvkthiiravdc af andra ordvingen i kanten ned- 

 tikna, längs kanterna bärande talrika, vt i spetsen nående fröplättar. 

 % Juli -Sept. Rotstock tunn krypande, bladskaft bräckliga, längre eller 

 föga kortare än stand)ladet, ijäll-lösa, innehållande tvänne kärlknippen, 

 staniblad enstaka, '/i^^l fot höga, som yngre på undre sidan glandel- 

 håriga, med atlång omkrets, småblad af första ordningen ej sällan mot- 

 satta, lansettlika kort spetsade, mot spetsen temligen tvärt aftagande i 

 storlek, det nedersta paret kortare än de derpå följande, bladflikar af 

 andra ordningen helbräddade eller glest naggade, aflånga, tiubbiga med 

 kort spets eller spetsiga, med hvarje sidonervs Imda grenar bärande en 

 fröplätt, svepefjäll snart affallande, glandelbärande och i kanten fran- 

 sade, fröplättar slutligen sammanflytande. 

 Förek. ej sällsynt i skogskärr, torfmossar, på sumpiga stränder o. s. v., t. 

 ex. vid Bosenhult, Odensjön, Ask, Bosarp, Tornp, S/cabersjö, Boslätt, 

 Börringe, Gillesgrvfvan, Vejlesjön (Dr. P. Olsson) m. fl. st. 



Ull P. spinidosum DC. stamhlad 2-3gångcrxmrdelta, de nedersta fli- 

 karne af första ordningen skaffade, bladflikarne af andra eller tredje 

 ordningen längs kanterna härande talrika, ej nt i spetsen nående frö- 

 plättar. 1\. Juli, Aug. Rotstock tjock krypande eller uppstigande, 

 stamblad 1—3 fot höga tufvade, med äggrundt lansettlik omkrets, glatta 

 eller glandelhåriga, långt skattade, skaft jemte medelnerven beklädda 

 med fjäll, innehållande 5 kärlknippen, det nedersta paret af första ord- 

 ningens småblad sällan mindre än de öfriga, ofta 2 gånger pardelta, 

 bladflikar af sista ordningen merendels taggsågade, bärande en fröplätt 

 på hvarje sidonervs båda grenar, svepefjäll länge qvarsittande. Är en 

 mycket föränderlig art, hvars förnämsta, vanligen som egna arter an- 

 tagna varieteter äro följande: 

 Var. cristatum Botli. stamblad med aflångt lansettlik omkrets, 2 gån- 

 ger j^ardelta, de nedersta bladflikarne af första ordningen mindre än 

 de öfriga, från bred, nästan hjertlik las äggrunda, bladflikar af an- 

 dra ordningen sällan inskurna, vanligen småsågade. 



Var. dilatatnm Sto. stamblad mörkgröna, vanligen glandelhåriga, det 

 nedersta paret af första ordningens småblad föga mindre än de öf- 

 riga, 2 gånger delade, skaft kortare än stamhladet, beklädda med längs 

 midten svarta fjäll. 



Förek. allmänt i skogar; var. cristatum mera sällsynt i skogskärr, t. 

 e^. vid Blinkarp, Bökahohn, Ask, Bamsto^y, Trolleholm, Bosarp, 

 Akersberg Höörs sm (Dr. S. Berggren), Hyby, Torup, Skabersjö, Top- 

 jjeladugård, Illstorp (Hrr C. Roth), Filkestad (Dr. P. Olsson), Broby 

 (Apoth. C. O. Hamnström) m. fl. st.; var. dilatatmn flerestädes, t. ex. 

 vid Skäralid, Esperöd, Färlöf (Dr. P. Olsson), Broby (Apoth. C. O. 

 Hamnström). 

 Anm. I likhet med Milde (Die höheren Sporenpflanzen Deutschl. und. 



- Schweitz) anser författaren att de här ofvan beskrifna varieteterna ej 

 äro egna arter, då det gifves talrika öfvergångar mellan dem och huf- 

 vudformen. 



