217 



lika, inskurna och taggsågmle flikar, svepefjäll nästan helhräddade. 

 T\. Juli— Sept. Rotstock kort, nästan upprätt, bladskaft af stanibladets 

 läno^d eller längre, glatta, mörkbruna åtminstone på den nedre delen, 

 samt upptill pä den undre sidan, stamblad få tillsammans, '/j fot höga 

 eller högre, glänsande gröna, 2--3 gånger pardelta, fröplättar aflånga 

 raka, slutligen sammanflytande, ej upptagande hela undre sidan af blad- 

 flikarne. 

 Förek. sällsynt bland klippor och stenar i bokskogar, t. ex. på Hallands- 

 ås, Trollehallar nära Eösjöhoim, Kullen, Skäralid mycket sparsamt, 

 mellan Dgbeck och Efverlöf (enl. en äldre uppgift). Gladsax hallar 

 (enl. Stud. A. Falck). 



1150 A. Btita muraria L. stamblad bredt triangelformiga, trubbade, små- 

 blad af första ordningen naggade, enkla eller merendels delade i 2—5 

 rutformiga—omvändt äggrunda eller rntulade flikar, svepefjäll fran- 

 sade. 2J- Juni—Sept Kotstock kort, bladskaft af stambladets längd, 

 nedtill svartbruna, Ijällbeklädda och glandelhåriga, stamblad tufvade 

 glanslösa, stundom enkelt trefingradc med rundade småblad, vanligen 2 

 gånger pardelta, första och andra ordningens liladflikar skaffade, små- 

 blad af första ordningen 3—9, fröplättar aflånga, slutligen sammanfly- 

 tande och upptagande större delen af bladflikarnes undre sida. 



Förek. sällsj'nt på murar och klippor, t. ex. på Gråen vid Landskrona, 

 Lund på domkyrkan. 



1151 A. Breynii Itetz. stamblad smalt lansettlika, merendels endast en gång 

 pardelta med smala vigglika flikar, svepefjäll helbräddade. % Juni — 

 Sept. Rotstock kort, nästan upprätt, bladskaft af stambladets längd 

 eller längre, nedtill svartbruna, nästan glatta, stamblad tätt tufvade, 

 ljusgröna, några tum höga, glest parbladiga, småblad skiftevisa skaffade, 

 i spetsen mer eller mindre inskurna, endast ett eller två af de nedersta 

 med en eller två flikar af andra ordningen, fröplättar aflånga raka, van- 

 ligen sammanflytande. 



Förek. sällsynt i klippspringor i norra Skåne, t. ex. på Iföklack sparsamt, 

 Skäralid (Cand. O. Nordstedt), TroUehallar norr om Mösjöholm (Stud. 

 J. Jönsson), 



ff Stamblad gaffeldeladt. 



1152 A. septentrionale Hoffm. stamblad deladt i smala jcmnbreda, i spet- 

 sen delade flikar, flera gånger kortare än skaftet. 2). Juni— Sept. Rot- 

 stock kort tjock, bladskaft vid basen svartbruna och derstädes glest 

 håriga, stamblad tätt tufvade, mörkt blågröna, några tum höga, delade 

 i 2 — 5 spetsiga skiftevisa, skaffade småblad, som i spetsen bära 2 --3 

 smala långspetsade flikar, fröplättar sammanflytande, upptagande hela 

 undre sidan af småbladet. 



Förek. här och der i klippspringor och bland stenar, t. ex. på Hallands- 

 ås, Kullaberg, Klöfvahallar, Odensjö, Höör på Anneklef (Dr. S. Berg- 

 gren), Fogelsång, Billeberg nära Hardeberga, Frualid (Stud. C. J. Bo- 

 ström) m. fl. st. 



SCOLOPENDRIUM Sm. 



S. PhgUitis Roth. stamblad kort skaftade, lunsettlikt tungliku med hjert- 

 lik bas och fjällig medelnerv. 1\ Juli. 

 Förek. enligt en gammal uppgift vid Öfvedskloster, men är i sednare tider 

 ej återfunnen. 



461. PTERIS L. 



1153 P. aquilina L. stamblad äggrundf triangelformiga, 3 gånger pardelta, 

 bladflikar af tredje ordningen ofta rid basen sammanflytande, aflånga 



