30 



A v t er. 

 27. NARDUS. 



150. -V. strida L. (Stagg) tätt tufvad med styfva borstlika blad 

 och naket strå. — 3—8". — 2^ 7. — S. B. 174. 



Magra ängar, allmän. 



28. ANTHOXANTHUM. 



151. A. oåoratum L. (Vårbrodd) axet lancettlikt; de könlösa 

 blrna, som omge den 2-könade, bestående af hvar sitt fjäll 

 med lång rj^ggborst; bladen korta. — 4 — 12". — 2|, 5, 6. 



— S. B. 11. 



Äng. allmän. ■ — Är ett litet, men närande och välluktande 

 gräs, som åt höet ger dess angenäma lukt. Blommar n. 

 tidigast af våra gräs, men förvissnar derföre äfven tidigt. 



29. ALOPECURUS. 



152. A. pr äten si s L. (Ängs-kafle) strået upprätt; skärmfjällen 

 hopvexta n. till midten, spetsiga, kidna. — 1 — 3'. — % 6,7. 



— .S. B. 14. — i) nigrescens (a/pestris'): strå Och blad glatta, 

 öfversta bladslidan 3 gånger längre äii dess blad. — c) nigri- 

 cans Ca. nigricani, Horn.): borsten liten, innesluten, fästad vid 

 blomfjällets midt Qios hufvudformen fästad nära fjällets 

 bas), axet slutl. svartnande; rotstocken långt krj^pande med 

 långa grenskott. 



Ängar, ailm. till s. Öst. h) och c) S\å\. — Är af våra 

 bästa fodergräs, och kan pä lägländt, god jordmån slås llere 

 gånger om sommaren. 



153. A. geniculatus L. (Kärr-kafle) strået nedliggande ell. upp- 

 stigande, knäböjdt; skärmfjällen trubbiga, nederst vid ba- 

 sen hopvexta. — ^—2'. — 2|. 6, 7. — S. B. 333. — i) /«/- 

 vtis (A. fiilvus Sm.): ståndarknapparna brandgula (hos huf- 

 vudformen hvitgula, äldre bruna), borsten liten, innesluten; 

 bladslidorna vanl. uppblåsta, blägröna. — 1 — 3' 



Fukt. st. 6) mest i vatten — allmän. 



30. PIILEUM. 



154. P. prat ense L. (Ängs-kampe, Timothey-gräs) axet cylin- 

 driskt, skärmfjällen längre än deras borst. — 1 — 3'. — 

 2|. 6, 7. — S. B. 23. 



Äng. allmän. — Är äfven af våra bästa fodervexter och 

 odlas med största fördel på kraftig, ler- och sand-blandad 

 jord. 



