32 



blomfjällen med lång, flerböjd borst; roten tradig, tufvad. 



— 2—3'. — 2|. 6. 



Lundar, hela landet. 



36. LOLIITM. 



162. L. perenne L. (Ren-repe, Engelskt Raj^gräs) pmäaxen om- 

 kiing dubbelt längre än skärnifjällen, borstlösa,; rotstocken 

 krypande med bladskott. — 1—2'. — 2). 6,7."— S. B. 71. 

 Åkerrenar etc. Sydl. — Liknar mycket Triticum repens. 

 Utgör ett godt grönfoder och trifves bäst på fet lerjord. 



163. L. linicola Sond. (L. arvense Schrad. — Lin-repe) axet m. 

 spädt och glest med småax föga längi-e än skärmfjällen 

 och vanl. borstlösa; roten tradig. — 1 — 3'. — O "7. — 

 S. B. 593. 



Linåkrar, Sydl., Lad. 



164. L. temnlentum L. (Där-repo) småaxen lika långa eller kor- 

 tare än skännfjällen , med långa borst; roten tradig utan 

 bladskott. — 2—4'. — 6, 7. — S. B. 192. 



Åkrar, r. Eg. F., Nyl., Sat. — Är ett skadligt ogräs, hvara 

 frön säges förorsaka 3'rsel och blindhet. 



37. BRACHYPODIUM. 



165. B. pinnatum P. B. {Bromus L., Fesiuca Schrad. — Axsvingel) 

 småaxen 7— 18-blommiga, småhäriga. n. tumslånga; borsten 

 kortare än sitt blomfjäll. — 1—2'. — 2}. 6. — S. B. 739. 

 Torra äng. Södr. 



38. PHRAGMITES. 



166. P' communis Trin. iArundo rhrag7>iifesL. — Rör, Vass) strået 

 rörlikt med breda blad, vippan slak och utbredd, småaxen 

 4 — 5-blommiga, den nedersta blman endast med ståndare 

 och ej omgifveu af hår. — 4-9'. — 2\. 7, 8. — S. B. 114. 

 Vatten, fukt. äng. och åkr. allmän. — Begagnas till tak- 

 täckning och flätverk. Den stora mjuka vippan n3'ttjas så- 

 som dun (rörlugg), samt äfven till färgning (gult och grönt). 



— Är störst af våra gräs. 



39. CALAMAGROSTIS. 

 a) Borsten kort (stund, omärklig) fästad ofvan fjällets 

 midt eller i dess spets ; håren och skärmfjällen n. 

 lika långa, något längre än blman ; stråets blad platta. 

 167. C. phrngmitoides Hn. vippan stor (3 — 8"), utbredd, brun- 

 violett, i toppen slak ; borsten vanl. fästad ^^d blomfjällets 



