63 



som väl blmar tidigast af alla Finska vexter. Nytta såsom 

 af föregående. 



96. BÉTULA. 



30*^. B. vevrucosa Ehrh. {B. alla L., B. odorata Reich. — Värt- 

 björk) bladen triangel- eller rutformiga, med smal, utdragen 

 spets, dubbclsägade, glatta (älven på rottelningar); frukt- 

 hängefjällons sidoflikar riktade rakt utåt eller något nedåt; 

 fröet m. kortare än sin hinnkant. — -5. — S. B. 80. 

 Skog, torra st. allm. till s. Österb. — Högt träd, vanl. för- 

 blandad med följ. art, se denna. 



303. B. g lut inösa Wallr. {B. alba L., B. odorata Hn. — Klibb- 

 björk) bladen n. äggrunda eller något hjertlika, spetsiga, 

 ojemnt sågade, på telningar småludna; frukthängefjällens 

 sidoflikar riktade uppåt; fröet föga kortare än hinnkanten. 

 — 5. 



Skog. fukt. st. allmän. — Björkarne äro höga och vackra 

 träd (till 100') med hvit ytterbark (näfver), välluktande blad 

 och. ofta långsmala nedhängande qvistar (hängbjörk). De 

 äro näst barrträden Finlands ^ågtigaste vexter, då de ädlare 

 trädslagen Ask, Alm, Ek, Lönn och Lind saknas i största 

 delen af landet och dessutom ingenstädes finnes i den mängd 

 att de skulle bilda egna skogar (utom eken). Veden be- 

 gagnas till virke och bränsle; näfvern till taktäckning m. m.; 

 löfven till boskapsfoder samt till grön (med alun: Schiitt- 

 griin) och gul (med alun och krita: Schiittgelb) målarefärg. 

 Af näfvern erhälles s. k. Ryssolja, hvilken användes vid 

 beredning af Ryssläder eller Juft. Björklake, som utrinner, 

 då trädet säras om våren, kan beredas till mjöd och vin 

 (genom gäsning), sirap (genom inkokning) samt ättika (ge- 

 nom surning). 



304. B. alp estris Fr. (Z5. Immilis Hn. — Fjell-björk) buske med 

 runda, trubbiga, ojemnt sågade, under släta blad; frukt- 

 hängena bredt aflänga, upprätta, fjällen med n. likformiga, 

 äggrunda , uppåtrigtade flikar ; fröet af hinnkantens längd 

 och bredd. — 4 — 6'. — 6. 



Fjelldalar r. n. Österb. — Anses hybrid af föreg. och följ. 



305. B. nan a L. (Dverg-björk) liten buske med små, runda, n. 

 naggade, iinder upphöjdt nerviga blad; frukthängen som 

 föregående, fjällen med n. likformiga, smala, uppstående 

 flikar; fröet bi-edare än dess hinnkant. — 1 — 3'. — 5,6. — 

 — S. B. 379. 



Kärrtrakt, allm. isynnerhet mot norr. 



