73 



111. MONOTROPA. 



331. M- Hypöpitys L. (Hypop. viuUiflorn Scop. — Tall-Ört) blek- 

 gul, fjällig, n. köttig parasit på rottrådar af andra vexter; 

 ståndarknappar enrummiga, märke sköldllkt. — 4 — 8". — 

 2J- 7, 8. — S. B. 97. 



Skog. r. Södr. 



112. AZALEA. 



332. ^1. procumbens L. nedtryckt småbuske med röda blr i 

 toppen och aflånga blad med tillbakavikna kanter. — 1^ — 3". 

 - 7, 8. 



Fjelltr. n. Österb. 



113. CALLUNA. 



333. C. vulgaris Salisb. (C. Erica DC, Erica mig. L. — Ljung) 

 bladen små, tätt sittande i 4 rader; kronan mindre än det 

 färgade fodret; blr röda (sällan livita) i ensidig klase. — 

 1—2'. — ^ 8. — S. B. 53. 



Skog., hedar: allmän. — Kan vid foderbrist begagnas så- 

 som hö. 



114. ANDRÖMEDA. 



334. A. cahjculata L. (Cassandra Don. — Finnmyrten) bladen 

 aflånga; blr gula i ensidig bladig klase, klocklika med ett 

 2-bladigt ytterfoder. — 1—3'. — % 5, 6. — S. B. 583. 

 Kärr, r. Nyl., Tav., Lad., Österb. Allmännare mot norden. 



335. A. ccerulea L. (Phyllodoce Sal., Menziezia Sm. — Lappljung) 

 blr violetta med äggformig krona, på färgade skaft uti top- 

 pen; bladen jemnbreda. — 3 — 6". — b 7. — S. B. 535. 

 Fjelltr. n. Österb. 



336. A. polifolia L. (Blomris) blr rödlätta, för öfr. som föreg.; 

 bladen lancettlika med tillbakavikna kanter, under grå. — 

 i_l'. _ ^ 5^ 6. — S. B. 445. 



Kärrtrakt, hela landet. — Blad och stielkar kunna begagnas 

 i stället för galläppel vid svartfärgning. 



115. ARCTOSTAPHYLOS. • 



337. A. officinalis Wimm. (Arhidns Uva ursi L. — Mjölon) bla- 

 den smalt omv. äggrunda, hclbräddade, läderaktiga, qvar- 

 sittande ; blrna rödlätta, äggformiga, på korta, färgade skaft 

 i täta klasar; bären röda. — 8 — 12". — l^ 5. — S. B. 85. 

 Hedar, barrskog: allmän. — Bladen innehålla mycket garf- 



