8i 



1») Blrna först från roten, fullständiga; sedan pä bladig 

 stjclk utan blomkrona. 



371. V. mirahilis L. (Under- viol) bladen njiirlikt hjertlika; rot- 

 blrna hvitblä, välluktande, ofruktsamma. —6—9". — 2}. 4, 5. 

 Lund. Södr. 



c) Blad och blomskaft frän stjelken ; stiplerna sågade. 



372. V. ar en ar i a DC. CSandviol) bladen rundadt hjertlika, vanl. 

 finhäriga, något blåaktiga (isynnerhet under); blrna små, 

 hvitblä; stjelkarne tufvade. — 1—3". — % i^ b. 

 Sandback. Södr. 



373. V. sijlvatica Fr. (V. sylvestris Lam. — Skogsviol) bladen 

 bredt lijei-tlika, n. glatta; stiplerna små, lancetthka; blrna 

 blå. — 4—7". — 2|. 5—7. — S. B. 290. 



Lund. skogsäng, allm. Södr. 



374. V. c an 191 a L. (Hundviol) bladeii utdraget hjertlika ; stiplerna 

 lancettlika eller ailånga; blrna blå.— 4—6'. — 2\. 5—7.— 

 S. B. 682. 



Back. etc. allmän. — Varierar något. 



<1) Blad och blomskaft fj-ån stjelken; stiplerna parklufn 

 med stor ändtlik. 



375. V. tricolor L. (Styfmorsblomma) de nedersta bladen n 

 hjertlika, de öfversta lancettlika; blrna vanl. hvita och gula 

 mindre ofta violetta. — 3—10". — © 4—9. — S. B. 44. 

 Åkr. berg. allmän. — Är laxerande och blodrenande, nytt- 

 jad mot s. k. mjölkskorf hos barn. 



Fam. XXXII. BALSAMINEN, Balsaminer. 



Beskr. Örter med skiftevisa blad utan stipler och oregel- 

 bundna blr med sporre. Foder 2-bladigt, affallande; lu-ona af 

 4 blad, det nedersta störst, utdraget till sporre; ståndare 5 med 

 sammanhängande knappar; märken 5. Frukten fröhus, genom 

 fröfästets utskott 5-rummigt, med 5 elastiskt uppspi'ingande skal. 

 Fröen utan hvite. — Hos oss endast en art: 



129. IMPATIENS. 



376. J. no Ii t anger e L. (Springkorn, Vild Balsamin) stjelken 

 med uppsvällda leder och ensamma flerblommiga blomskaft 



6 



