82 



i bladvecken; bladen äggrunda, sågade; blrna stora, gvila, 



hängande. — 2—3'. — © 7, 8. — S. B. 371. 



Fukt. st. r. till s. Österb. — Blr och blad innehålla gult 



färgämne. 



Fam. XXXIII. POLYGALEiE, Fogelörter. 



Beskr. Orter Oios oss) med skiftevisa blad utan stipler och 

 oregelbundna blr i klase. Foderblad 5, livaraf de 2 inre äro 

 större och ki-onbladslika (vingar) ,- kronblad egentl. 5, hvaraf dock 

 2 äro mycket små, otydliga, de öfriga sammanvexta sinsemellan 

 och med ständarne till en på ena sidan öppen pip (i spetsen frans- 

 kantade: hos våra); ståndare 8 med i 2 stammar förenade strän- 

 gar och enrummiga knappar; stift 1 med 2-deldt märke. Fruk- 

 ten ett 2-rummigt, 2-fröigt fröhus. — 2 arter i 1 slägte. 



130. POLYGALA. 



377. P. vulgär is L. (Fogelört, Marielin) bladen n. jemnbreda, 

 de nedersta kortare, ovala; blrna blå (sällan hvita), vin- 

 garna m. längre än fröhuset. — 3 — 6". — 2|, 6, 7. — S. B. 

 712. 



Ängsback. r. Al., Eg. F., Lad. — Bladen kunna begagnas 

 till ett hälsosamt och välsmakande the. 



378. P. uliginosa Reich. (P. amara, u/igin.Hn.) bladen n. jemn- 

 breda, de nedersta längre, spadlika; blrna små, blå (eller 

 hvita), vingarna n. kortare än fröhuset. — 2 — 4". — 2J. G, 7. 

 Fukt. äng. r. ÅL, Nyl., Sav., Lad. 



Fam. XXXIV. PAPILIONACE^, Fjäi-ilblommiga. 



Beskr. Örter (hos oss) med skiftevisa, skaftade och sam- 

 mansatta (parbladiga) blad, fria stipler och oregelbundna blr. 

 Fodret fiitt, sambladigt, 5-flikigt eller tandadt; kronan fjäril-lik, 

 typiskt 5-bladig, men genom de 2 nedersta kronbladens hopvex- 

 ning endast 4-bladig *) (detta nedersta blad är på längden hop- 

 viket, omgifver könsdelarne och kallas Lökn; det motsatta, öfver- 

 sta och största bladet kallas seglet och de 2 likformiga sidobladeu 

 vingarna). Ståndarne 10 antingen alla med strängarna hopvexta 



*) Hos Trifolium äro alla kronbladen nedtill hopvexta. 



