85 



Allmän. — Nytta som af T. pratense, öfvergär tillochmed 

 denna i närande kraft och rekommenderas Isynnerhet till 

 färfoder. 



386. T.frnyifertim L. (Smultron-klöfver) blrna röd lätta med 

 bläslikt nppsvälldt, hårigt och nedböjdt foder; småbladen 

 och stjelkcn som förcg. — \—l\'. — 7, 8. — S. B. 714. 

 Stränder r. Al. — Är äfven god fodervext, ofta odlad i 

 England. 



387. T. monfannm L. (Bcrgs-klöfver) blrna hvita med långt och 

 smalt segel (dubbelt längre än vingarna) och något hårigt 

 foder; siiiåbladen bredtlancettlika; st] elken upprat. — ^ — 1'. 



- 7, 8. 



Torra st. Sydv. — Kunde odlas på stenig och mindre frukt- 

 bar jord. 



b) Blomhufvuden aflånga (n. axlika). — Enåriga. 



388. T. arv ense L. (Back-klöfver) blrna rödlätta med långhårigt 

 foder, hvars borstlika tänder äro dubbelt längre än kronan; 

 småbladen jemnbreda, naot spetsen bredare. — 3—12". — 

 6, 7. 



Back. Södr. 



389. T. spadiceum L. (Brun-klöfver) blrna gula, slutl. glän- 

 sande bruna med nedböjdt segel och hårigt foder; småbla- 

 den aflånga, stiplerna kortare än bladskaften. — 6". — 6—8. 

 Ang. hela landet. 



390. T. agrartum L, (Guld-klöfver) blrna gull-gula med ned- 

 böjdt segel och n. glatt foder; småbladen lancettlika, stip- 

 lerna ej kortare än bladskaften. — 1'. — 7. 



Back. Södr. 



133. LOTUS. 



391. L. corniculatvs L. (Käringtand) stjelken nedliggande, stip- 

 lerna och småbladen omv. äggrunda ; blrna gröngula, omkr. 

 5 tills, i flocklikt hufvud. — i—1'. — 2J. 6. — S. B. 334. 



— i) crassifolins bladen köttiga. 



Betesmark, allm. Södr. — Ganska god fodervext. 



134. MEDICAGO. 



392. M. sa tiv a L. (Luzern) blrna violetta i klase; baljorna spi- 

 ralvildna; småbladen aflånga — omv. äggrunda, stjelken 

 slankigt upprat. — Sj^ 6, 7. 



Sällsynt, Nyl. (vid Helsingfors) utan tvifvel förvildad. — 

 Odlad såsom ypperlig fodervext. 



