101 



. ' Nötskidan 2-fröig, 2-rum- [ Skidan alläng, 4-kan- 



S \ mig, af 2 pä hvai-andra lig- < tig . Cakile. 



a , gande rum. ( Skidan snedt äggrund Bunias. 



I ] ^^ , , ( Skidan klotrund, upprat . Neslia. 



■^ / Nötskidan slutligen ^^.^^^^ ^^^^^^^ pj^^^^ j^^^. 



"• I l-^'"ö'S- ( gande Isatis. 



Anm. Bland Siliqvosae linnes i si. Nasturtium arter med 

 ganska korta skidor; hvaremot bland Siliculosse något långa ski- 

 dor finnes hos Draba incana. 



1. SILIQVOSM. 



159. RAPHANUS. 



458. R. Raphanistrum L. {Rapkanistr. arvense Wallr. — Åker- 

 rättika) bladen lyrformiga; blrna gula eller hvitgula, vanl. 

 med violetta ädi-or. — 1—2'. — © 7, 8. — S. B. 623. 

 Åkrar, hela landet. — Fröen innehålla en fet olja; ha utan 

 skäl ansetts skadliga. Slägtet kommer genom skidans bygg- 

 nad närmast afd. Nucamentacese. 



160. SINAPIS. 



459. S. arvensis L. (Åkersenap) skidorna knöliga, trinda, glatta, 

 utstående, m. längre än deras stift ; bladen äggrunda, bugt- 

 tandade — lyrformigt flikade; stjelken trind, sträf hårig. — 

 1 — 2' — O 6 — 8. — h) amhigua : skiåovjxa. sträf håriga. 

 Åkrar, ÅL— Nyl., Kar. h) Nyl. 



460. S. a Ib a L. (H vitsenap) skidorna trinda, styfhåriga, utsper- ' 

 rade, föga längre eller n. kortare än deras stift; bladen 

 lyrformigt klufna och flikiga; stjelken kantig, borsthärig. — 

 1^-3'.— O 7—9. 



Åkrar r. Nyl., Sat., s. Österb. — Fröen gifva hvit eller 

 Engelsk senap, allmänt känd som matkrydda och begagnad 

 i medicinen (senapsdegar). Odlas derföre i andra länder. 

 •461. S. ni(jra L. (Brassica Koch., Melanosinapis communis Spenn. 

 — Svartsenap) skidorna 4-kantiga, tryckta till stjelken; 

 bladen n. lyrformiga, de öfversta hela; stjelken glatt. — 

 1—3'. — (^ 6, 7. — S. B. 83. 



Odl. et. r. Nyl. — Odlad och förvildad. Fröen ger svart 

 eller Fransk senap, använd som föreg. 



161. BRÅSSICA. 

 462. B. campestris L. (Åkerkål) rotbladen något lyrformiga 



