102 



och glesliåriga, stjelkbladen hjertlika, stjelkomfattande, blå- 

 aktiga, glatta. — 1—3'. — 6, 7. 



Åkrar allmän. — Roten, hos den vilda arten ganska smal, 

 blir genom odling tvåårig, tjock och köttig och utgör den 

 i flere varieteter allmänt odlade rofvan. 



162. TURRITIS. 



463. T. glabra L. (Ai-ahis perfnNata Lam. — Toruört) rotbladen 

 tandade, finludna; stjelkbladen pil-likt omfattande, helbräd- 

 dade, glatta, bläaktiga. — 2—4'. — }) 6, 7. — S. B. 399. 

 Torra st. Södr. 



163. ARABIS. 



464. A. hirsuta Scop. (^Turritis L. — Berg-glis) blrna längre än 

 deras skaft ; bladen aflånga, sågtandade, omfattande, håriga; 

 skidorna tilltr)^ckta. — 1—2'. — 2|. 5, 6. 



Stenback, r. Ål.— Nyl. 



465. A. Svecica Fr. (^. arenosa, maciknta Fr.) blrna af skaftens 

 längd ; rotbladen vanl. parflikiga med n. vinkelrätt utstående 

 flikar, stjelkbladen lancettiika, de nedre sågtandade ; ski- 

 dorna utstående. — ^ — 1'. — }) 6, 7. 



Back. Södr. ej sällsynt. 



466. A. Thaliana L. {Sisymhrium, Gaud. -- Back-glis) blrna vanl. 

 kortare än skaften, rotbladen små, ovala, lielbräddade eller 

 tandade; stjelken späd, vanl. grenig med få lancettiika — 

 jemnbreda, helbräddade blad. — ^'. — © 4, 5. 



Torra st. allm. till s. Österb. 



164. NASTURTIUM. 



467. A^. Ar mor a ci a Fr. (^Cochkaria L., Arvi. rustkana Koch. — 

 Pepparrot) rotbladen stora, aflångt äggrunda, hela, sågade; 

 stjelkbladen lancettiika, hela eller parklufna; blrna hvita; 

 skidorna ovala. — 2—3'. — 2|. 6, 7. — S. B. 242. 

 Odlad och förvildad r. Eg. F., Nyl. — Roten stor, allm. 

 begagnad som matkrydda ; är äfven berömd emot skör- 

 bjugg och vattensot. — Utvertes kan den nyttjas såsom 

 senap. 



468. N. amphibium Br. {Sisijmbrium L. — Vattenkrasse) blrna 

 gula, kronbladen längre än fodret; skidorna n. klotrunda 

 med stift n. af skidans längd ; de nedsänkta bladen kamlikt 

 delade, de öfre lancettiika, sågtandade. — 2 — 3'. — 2(, 7, 8. 

 — S. B. 697. 



Vatten r. Sat., Tav., s. Kar. 



