112 



med slak topp ; hyllet glandelprickigt (mest 4-deladt); stiften 

 vid basen hopvexta; bladen lancettlika, vägiga, af skarpt 

 bitter smak ; stipelslidoma kantade med korta hår ; blr gula 

 eller rödlätta. — 1—2'. — © 8, 9. — S. B. 424. 

 Diken etc. allm. Södr. — De>. skarpa, likt peppar smakande 

 bladen begagnas i djursjukdomar. 



d) Stjelken mest grenig och nedliggande med 1—4 blr i 

 bladvecken ; stånd. (5 — )8 ; stiften 3, fi-ia. 



515. P- a vi cu lare L. (Trampgräs) bladen ovala eller lancettlika 

 med sargade stipelslidor ; blr hvita eller rödlätta. — 2" — Ij'- 

 — 5—10. — S. B. 406. 



Odl. st. ytterst allm. — Varierar mycket. 



e) Stjelken slingrande med blr i klasar; stånd. 8; stiften 

 helt och hållet hopvexta. 



516. P- Convolvulus L. (Åker-binda) bladen hjertlikt pil-lika; 

 blomkalken ovingad, inuti hvit; nötterna småprickiga, glans- 

 lösa. — ^-3'. — 7, 8. 



Odl. st. allm. — Nötterna kunna nyttjas såsom bohvete. 



517. P. dumetorum L. (Busk-binda) bladen som f öreg. ; kalken 

 3-vingad med hvita kanter; nötterna släta, glänsande. — 

 7, 8. 



Skogsback. etc. Södr. — Nytta som föreg. 



188. RUMEX. 



a) Tvåbyggare. 



518. R. Acetocella L. (Berg-syra) bladen mest jemnbreda med 

 spjutlik bas; kalkbladen äggrunda, helbräddade, de yttre 

 tilltryckta. — i— 11'. — ]) 6, 7. 



Torra st. allm. 



519. E- Acetosa L. (Äng-syra) bladen pil-lika; de inre kalkbla- 

 den rundadt hjertlika, de yttre tillbakaböjda. — 1—2'. — 

 ]) 6, 7. — S. B. 190. 



Äng. allm. — Bladen ha en angenämt sur smak; innehålla 

 oxalsyra, som äfven häraf beredes. Kan begagnas till mat, 

 liksom dess slägtinge, den odlade patientian. Ätes äfven 

 gerna af boskapen och säges öka talgen hos dem. Roten 

 och färska öi-ten är god att begagna emot skörbjugg. 



b) Blommorna 2-könade med bara kalkblad (utan upp- 

 höjda knölar). 



520. C. Hippolapathum Fr. (/?. aquatkus L. — Hästsyra) bladen 



