115 



b) Bladen lancettlika eller smalare. 



530. A. patula L. (J. angnstlfoUa Sm. — Vägmålla) stjelken vanl. 

 upprat nedtill med utsperrade grenar; bladen mest lancett- 

 lika, de nedre med uppätrigtade flikar vid basen ; honkal- 

 kens flikar rutlika, vanl. helbräddade och släta. — 1 — 2'. 



— 6 — 9. — h) salina-erecta: npprät, grågul, med smalt 

 äggrunda blad och inga eller korta, uppräta grenar. — 

 c) salina-pr ost rata: nedliggande, vanl. födaktig med smalare, 

 något köttiga blad. 



Odl. st. allm. — b) Strand. Sydv. — c) Strand. Nyl., s. 

 Kar., Sat. 



531. J- littoralis L. (Strand-målla) stjelk och grenar uppräta; 

 bladen jemnbreda, helbräddade; honkalkens flikar rutlika, 

 med läng spets, tandade i kanten och på rj^ggen. — 1 — 2'. 



— O 6-8. 

 Hafsstränd. r. Nyl. 



192. CHENOPODIUM. 



a) Bladen n. hjertlika, flikiga. 



532. C. hybridum L. (Lönn-målla) blomsamlingarne i grenig 

 vippa ; fröen groft punkterade ; bladen stora (liknande Lönn- 

 blad). — O 7, 8. 



Odl. st. sällsynt. 



b) Bladen triangelfonniga. 



533. C. Bonus Tlenricus L. (Blitvm Mey. — Henriks-målla) bla- 

 den n. helbräddade; blommorna samlade i ett långt, tätt 

 och grenigt, n. bladlöst ax. — § — 2'. 2|. 6 — 8. 



Vägar etc. AL, Eg. F. — De nnga bladen kunna ätas så- 

 som spinat, och de första skotten beredas såsom sparris. 

 Bladen begagnas äfven till kj^lande omslag på svullna ben 

 etc. 



534. C. urbicum L. (By-målla) bladen tandade, blekgröna; blom- 

 samlingarna i långa, uppräta ax i toppen och blad vecken. 



— 1—2'. -- O 7, 8. — S. B. 459. 



Byar etc. AL— Nyl., Tav. — Bladen kunna nyttjas som 

 spinat. 



c) Bladen äggrunda eller aflånga, groftandade. 



535. C. album L. (Svin-målla, Lergräs) bladen äggrunda, vanl. 

 under hvitmjöliga, de öfre smalare, ofta n. helbräddade; 

 blomsamlingarna i greniga ax. — 1 — 3'. — © 7 — 9. — 

 S. B. 411. 



