135 



hvita, kronbladen uppstående, föga längre än fodret : fruk- 

 terna röda, af fä småbar. — 1—2'. — 2^ 6. — S. B. 349. 



— b) hjhridus: kronbladen rödlätta, längre än fodret. 

 iSteniga ängsback. allmän. — Frukterna saftiga, men ulan 

 synnerlig smak. 



b) Buskar. 



639. R. idwtis L. (Hallon) stammen upprat, borsttaggig; bladen 

 parbladiga, 1 — 2-pariga, under hvitludna: blrna hvita med 

 små, aflånga kronblad; frukten röd. — 3 — 5'. — 6, 7. — 

 S. B. 181. 



Stenbackar, allmän. — Frukterna saftiga, välsmakande, men 

 ofta angripna af mask. Saften kan beredas till sirap och 

 vin, är i hushållet allmänt använd och begagnas äfven på 

 apothekcn, såsom ett lindrigt svettdrifvande medel. 



640. E. ccEsivs L. (Blåhallon) stammen nedliggande, något blå- 

 aktig med små, raka taggar; bladen 3-fingrade; blrna stoi-a. 

 h^^ta med omv. äggrunda kronblad ; frukten blå. — 6, 7. 



— S. B. 241. 



Sten. st. r. Al. — Frukterna komma nära föreg. 



232. ROSA. 



a) Taggarna raka; småbladen enkelt sågade. 



641. R. carelica Fr. {R. acicvlaris Lindl.) taggarna tätt sittande; 

 frukterna aflånga, sneda, mot spetsen glandelhåriga, liksom 

 deras skaft; småbladen aflånga — äggrunda, under gråaktiga; 

 blrna röda. — 6. 



Backar r. Tav. — Kar. 



642. R- cinnamomea L. (R. cinerea Svi\ — Kanelrosor) taggarna 

 glesa, mest parvisa vid bladvecken ; frukterna klotrunda, 

 glatta, liksom deras skaft; småbladen aflånga — omv. ägg- 

 runda, under askgrå; blrna röda. — 6. — S. B. 553. 

 Skogsback. hela landet. — I trädgårdar odlad med dubbla 

 blr. 



b) Taggarna raka; småbladen fint dubbelsågade. 



643. R- mollissima Fr. frukterna klotrunda med glandelhåriga 

 skaft; småbladen tätt gräludna, ovala — n. runda, vanl. trub- 

 biga; blr röda eller hvita. — 6, 7. 



Ängsback. etc. AL— Nyl. 



644. R. tomentosa Sm. fruktenia ovala med glandelhåriga skaft: 

 småbladen småludna, ovala, vanl. något spetsiga: blrna 

 röda eller hvita. — 6, 7. — S. B. 571. 



