142 



242. PRIMULA. 



664. P. veris L. iP. officinalis Jacq. — Gulvifva, Oxlägga) bla- 

 den äggrunda, finludna, skrynkliga, naggade, smalt nedlö- 

 pande pä skaften; blrna gula med tratt-lik krona. — 3 — 6'. 



— 4 4, 5. — S. B. 5. 



Äng., skogsback. Sydl., Lad., Österb. — De välluktande 

 blrna nyttjas som thé, samt till beredning af vin och mjöd. 

 Roten luktar af anis och ger god smak ät dricka. Bladen 

 om vären till sallat. 



665. P. far inösa L. (Blä-vifva) bladen smalt omv. äggrunda, 

 ofvan glatta, under hAdtnijöliga, småtandade; blrna grede- 

 lina, flere tillsammans, med foder n. af kronpipens längd 

 och bredt omv. hjertlika kronflikar. — 3 — 5". — 2[. 5, 6. 



— S. B. 442. ^ 



Fukt. äng. r. ÅL, Eg. F., n. Österb. 



666. /'. strida Hoi-n. bladen n. glatta, aflänga, smätandade; 

 blrna gredelina, smä, få i flocken, med foder m. kortare än 

 Jcronpipen och smalt omv. hjertlika kronflikar. — 3—6". — 

 2|. 6, 7. 



Fukt. äng. n. Österb. 



667. P. finnmar kica Jacq. (_P. sibirica Jacq., I', norvegica Retz.) 

 bladen ovala — äggrunda, glatta, helbi-äddade; blrna grede- 

 lina, 1 — 3 i tlocken, med foder n. af kronpipens längd. — 

 3_5'. — 2(. 7, 8. — 8. B. 530. 



Strandäng, r. Österb. 



213. ANDRÖSACE. 



668. A. septentrionalis L. (Hillsko) bladen lancettlika, glest 

 sågtandade; blrna små, hvita, flere i tlocken, med kort 

 svepe. — 2—5" — }) 5, 6. — S. B. 483. 



Sand. ställ. r. Lad. 



244. GLAUX. 



669. G- maritima L. (Strandling) bladen köttiga, aflånga, mot- 

 satta; blrna röda, oskaftade i bladvccken. — 2—6". — 

 2|. 7, 8. ^ S. B. 443. 



_Haf8str. allm. Sydl., Vestr. — Sodahaltig, god fodervext, 

 äfven tjenlig till sallat. 



245. TRIENTALIS. 



670. T. euroiycea L. (DufkuUa) bladen ovalt lancettlika, hclbräd- 

 dade, n. i krans ; blrna hvita, ensamma. — 4—8". — 2|- 5, 6. 



— S. B. 591. 

 Skog. allmän. 



