149 



från roten, längre än den enblomraiga stängeln; blman livit 

 eller rödlätt. — Omkr. 1". — 4 7, 8. 

 Vatten, hela landet. 



260. VERONICA. 



a) BIrna aflägsnade, långskaftadc i de skiftevisa bladens 

 veck . 



695. r. hederifolia L. nedliggande ; bladen lijertlikt rundade, 

 3 — 5-flikiga med stor helbräddad ändflik; blrna ljusblå med 

 hjertlika, spetsiga foderflikar; fröcn omkr. 4. — 3-8". — 

 O 5, 6. 



Äkr. r. Ål., Eg. F. 



696. F. agrestis L. (Akerveronika) bladen äggrunda — hjertlika, 

 sågade; blrna blå eller n. hvita med aflånga, trubbiga, hå- 

 riga foderflikar; fröhuset djupt inskuret. — 3—10". — 

 O 5-9. 



Åkr. Ål.— lSij'1., Tav., s. Österb. 



b) Blrna kortskaftade, närmade till ett toppax ; de mot- 

 satta bladen småningom öfvergående till blomskärra. 



697. V. vem a L. (Vårveronika) hårig; bladen 3— 5-flikiga, de 

 nedersta äggrunda, odelade ; bh-na n. oskaftade, m. små, 

 blå; fröhuset rätvinkligt urnupet. — 1 — 5". — © 4, 5. 

 Torra st. allm. till s. Österb. 



698. F. arvensis L. (Fältveronika) hårig; bladen äggrunda, gles- 

 sågade; blrna kortskaftade, små, ljusblå; fröhuset spets- 

 vinkligt urnupet. ~ 3 — 6". — © 4, 5. 



Torra st. allm. Södr. 



699. V. serpyllifolia L. (Timje-veronika) glatt och uppstigan- 

 de; bladen rundade — aflånga, n. helbräddade; blrna skaf- 

 tade, hvita, blästrimmiga. — 3 — 8". — 2|. 5 — 7. 



Fukt. st. allmän. 



c) Blrna i rikblommiga toppax, med skärm fullkomligt 

 olika bladen. 



700. V. spicata L. (Ax-veronika) bladen motsatta, äggrundt 

 lancettlika, likformigt sågade med helbräddad spets; blrna 

 blå med n. likalånga, trubbiga foderflikar. — ^ — 1'. — 

 2j- 6, 7. — h) hybrida (Ver. liybr. L.): m. gröfrc med bre- 

 dare,, trubbspetsade och trnbbsågade blad. 



Torra st. r. Ål. 



701. F. longifolia L. (Långbladig veronika) bladen vanl. 3—4 

 i krans, från bredare bas lancettlika, olikformigt eller n. 

 dubbelt sågade till bladspetsen ; blrna blå med olikalånga, 



